Приповісток.
22.
Добре ймя лїпше над велике багацтво, й добра слава дорожша над золото й срібло. 
Богач і бідний стрічаються все з собою; того й сього создав Господь однако. 
Заздалегідь біди розумний стережеться, простак іде собі байдужен, і бідує. 
За покорою йде страх Господень, багацтво й честь і життє. 
Тернина та сїлки лукавому по стежцї, а хто береже душу, держись од них далеко. 
Настав на добру путь малого, — а й старим він не зверне з неї. 
Над злиденним багач панує, хто в кого у довгу, в того він в неволї. 
Хто посїє неправду, буде жати біду, й палиця гнїву його зникне. 
Милосердний буде благословенний, бо спомагає вбогого хлїбом своїм. 
Прожени геть зрадливого, а пійде з ним незгода, й зникнуть сварня й бійка. 
Хто серцем чистий, в того й уста щирі; тому й сам царь другом. 
Очі Господнї мають знаннє всього, а слова проступника він в нїщо обертає. 
Лїнивий каже: „Он лев на улицї! серед майдану вбють мене!‟ 
Блудничині уста — глибока яма, той впаде туди, на кого Господь прогнїваєсь. 
Дурнота впилась молодикові в серце, та навчаюча лозина прожене її від його. 
Хто кривдить убогого, щоб умножити своє багацтво, той віддасть ще багатшому, й збіднїє. 
Прихили ухо твоє до слів премудрого, й оберни серце твоє до знання мого; 
Бо втїха тобі буде, коли ховати меш їх в серцї в тебе, та коли вони будуть і в устах твоїх. 
Про те, щоб уповав на Господа, я оце й навчаю тебе, а ти міркуй собі. 
Чи я ж бо не писав тобі нераз — подаючи ради й науки, 
Щоб навчити тебе слів чистої правди, щоб умів переказати слова правди тим, що тебе (по неї) послали? 
Не граб убогого за те, що він убогий, і не тїсни злиденного в воротах, — 
Господь бо в справі їх вступиться за ними, і вирве у грабителїв душі їх. 
З гнївливим не дружись, і з сердитим не кумайсь, 
Щоб не привик і сам їх стежками ходити та й не надїв петлї на душу свою. 
Так не чини, як ті що ручаться, і чужі довги беруть на себе; 
Бо, як не буде чим у тебе заплатити, то про що доводити себе до того, щоб забрали постїль твою з під тебе? 
Не пересувай межі давнезної, що провели батьки твої. 
Бачив ти коли чоловіка зручного в справах своїх? Такий буде перед царями стояти, а не простим служити. 
