3
Yesu akó Nikodimus
1 Ola darrü Zu pamkolpam balngomól pam asi yarilürr, ngi Nikodimus. Wa tüób Parrisi yarilürr. 2 Darrü irrüb, wa Yesuka wamórr. Oyabóka wagó, “Rrabi, ki umulakla ma umulbain pamla, ma Godkagabi tamórró. Darrü pama inzan ⌊wirri tulmil⌋ kokean okaka imzazile Godón arüng pupainüm, mazan tómbapóndóla, ngarkwat kókó ta God oyaka asi yarile.”
3 Yesu oyabóka wagó, “Ka marü amkoman poko ayaldóla: darrü pam gaodó kokea asenóm God ne balngomólda Kingzan,* ngarkwat kókó wa akó tómtómóle nis ngim.”†
4 Nikodimus oyabóka wagó, “Dódórr bairrün pama akó ia tómtómóle? Wa ia gaodóma aipan bikómdü akó alkomólóm, nis ngim amtómólóm?”
5 Yesu oyabóka wagó, “Ka marü amkoman poko ayaldóla: darrü pam gaodó kokea Godón Kingzan Balngomóldó bangrinüm, ngarkwat kókó wa naedógab‡ akó Godón Samudügab tómtómóle. 6 Bübankwata pama pamdógab amtómólda; Godón Samudügab nótó amtómólda, oya igósidi Godón Samua alngomólda. 7 Ma wa gübarirr aenggu, zitülkus ka marü igó mila, e akó tóbaboto nis ngim. 8 Wóra busodase oya ubi nubó busoma. Ma bubukwóm arrkrrudóla, a ma wa umul-kókla wa nólgabi tótókda ó wa nubó busodase. Ma gaodó kokela wór alngomólóm. Da ene inzana ibüka, Godón Samudügabi nidi babótódako.”
9 Nikodimus oyabóka wagó, “Ini klama ia nadü tulmili tómbapórre?”
10 Yesu bóktan yalkomólórr wagó, “Ma wa Isrrael pamkolpamab wirri umulbain pamla, a ma wa umul-kók iadela? 11 Ka wa marü amkoman poko ayaldóla: ki we klambóka ikikdakla, ki umul ne klamakla, akó we kla pupo baindakla ki ne kla nósenóp, da e blamana kibü bóktan apadóm kokeakla. 12 E kürü amkoman koke angundakla, ka ne yabüka ini tüpan elklaza kwata nóma bóktandóla. Da e wa kürü amkoman ia kangunane, ka ne yabüka kwitüm elklazabóka nóma bóktan namulo? 13 Ka ini poko bóktandóla, zitülkus darrü pama kwitüm kokean kuri kasile, wata kótó, Pamkolpamab Olom nótókla, kwitümgab nótó tübinürr.
14 “Moses brronze tónggapórrón gwar§ aulizan kwit yónürr ⌊ngüin-koke bwóbdü⌋, ene ta inzana, kürü ta sab inzan ngarkwatódó kwit kirre, Pamkolpamab Olom nótókla. 15 Ene igósüm, kürü amkoman nidi kangurre, sab ⌊ngarkwat-koke arról⌋ ipüdórre. 16 Godón moboküpdü wirri ubi yarilürr ini tüpan pamkolpamdó, igósüm wa kürü ibü kókyanórr, tóbanan darrpanan olom, kürü amkoman nidi kangurre, kokean bamrükrre, a i ma sab ngarkwat-koke arról ipüdórre. 17 God tóba olom ini tüpdü igósüm koke zirrsapónórr pamkolpam zaz bainüm akó ⌊kolaean darrem⌋ aliónüm, a wa ibü zid bainüm zirrsapónórr.
18 “Kürü amkoman nótó kuri kangune, God oya koke zaz ine akó kolaean darrem koke ekyene. A kürü amkoman kokean nótó kuri kangune, God oya kuri zaz ine akó kolaean darrem ekyene, zitülkus wa kürü amkoman koke kangune, Godón darrpanan olom. 19 God sab pamkolpam ini zitülkusdügabi büdüldü zirrnapórre: zyóna wa kuri tamórr ini tüpdü, a pamkolpamab ma kari ubi kokea tümündü ngyabenóm. Ibü ubi babula zyóndü ngyabenóm, zitülkus ibü tórrmen tulmil kolaeako. 20 Kolae elklaza nótó tómbapónda, wa zyón alzizi amanikda, akó zyóndü koke tame, zitülkus pamkolpama oya kolae kena esenónóm. 21 Nadü pama Godón amkoman bóktan ngarkwatódó ngyabenda, wa zyóndü kuri tame. Ene igósüm, sab emzyetórre wagó, wa tóba tórrmen tulmil Godón amkoman angundi tómbapónda.”
Yesu akó Zon ⌊Baptaes Bain⌋ Pam
22 Ene kakóm, Yesu tóba umulbain olmalpükü Zudia prrobinsdü bangrinürr. Wa ola barrkyananbóka ngyabelórr inkü. Wa wezan yarilürr, pamkolpam baptaes nyónónóp. 23 Zon ugón ta baptaes bain yarilürr Aenonóm, Salim basirrdügabi wirri kan koke, zitülkus ene pokodó arób nae kari koke yarilürr. Pamkolpama oyaka ogoblórr baptaes bainüm. 24 Ini wa ngaen-gógópan bókama, Zonón tümün müótüdü angrin küsil nóma kwarilürr.+
25 Zonón ngibürr umulbain olmala darrü Zu pampükü ongyalóm bainóp wekwata, darrü pama ⌊kolkal⌋ ia baine Godón ilküpdü, nae-e aguldi. 26 Da i Zonka we ogobórr, oya izazilóp wagó, “Umulbain pam, mankü ne pam yarilürr Zodan tobarr dakla dorrodó, abüsa nólgabi banikda, ma noanbóka apón namülnürrü, wa ta baptaes baindase errkya, da blamana ama oyaka tótókdasko!”
27 Zon ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “Pama igósidi apadóda, oya God ne kla akyanda kwitümgab. 28 E yaib kürü kuri kurrkrruarre, ka ne poko bóktan namülnürrü, ‘Ka ene ⌊Kerriso⌋ kokela, kürü oya singül kwata zirrkapónóp.’ 29 Kol nótó zumige, ene kol oyano. Oya gódam pam nótóke, wa nólgóp kwata zamngólda. Wa kari bagürwóm ta kokea, kol nótó zumige, oya bóktan nóma arrkrruda. Ka ta inzan, ka kari bagürwóm ta kokela.*+ 30 Oya ngia wirri kwitüm ki bain kürükagab. Kürü ngia ki tüp aup!”
Ene Nótóke, Kwitümgab Nótó Tamórr
31 Zon akó igó bóktanórr wagó, “Ene nótóke, kwitümgabi nótó tamórr, wa blaman kolpamdógab wirria. Tüpdügab nótó tamórr,† wa ini tüpane, akó tüpan elklazabkwata bóktanda, a ene nótó tamórr kwitümgabi, wa wirria blamandógab. 32 Wa we poko adrratóda, wa ne kla esenórr akó arrkrrurr ola, da kolpama ene bóktanan ⌊küp koke apadódako⌋. 33 A ene bóktan nótó apadóda, wa kuri karrkukus ine wagó, God amkomana. 34 God noan zirrsapónórr, wa Godón bóktan amgolda, zitülkus God tóba Samu dudu akyanda. 35 Aban ⌊moboküpdü ubi⌋ Olomdóma, da wa blaman elklaza oya tangdó we irrbünürr.+ 36 Nadü oloma Godón Olom amkoman yangune, oya ngarkwat-koke arról asine. A oya Olom alzizi nótó amanikda, wa sab arról kokean esene, a Godón wirri ngürsil metat sab oyaka yarile.”
* 3:3 Ini Yesun bóktanan küp módóga: darrü pama Godón pamkolpampükü kokean dabine, ngarkwat kókó wa akó tómtómóle nis ngim. † 3:3 Grrik bóktan opor igó amzazirrüna: nis ngim, oya darrü küp módóga: kwitümgab. ‡ 3:5 Naean küp módóga: baptaes. Izikiel 36:25-27 kugupidü, nae akó samu ta nizan wialómórrónamli. Naean küp módóga: kolae tonarr bagul, samuan küp módóga: moboküp Ab akyan. § 3:14 gwar: Ene amkoman gwar koke yarilürr, ene tange tónggapórrón gwar yarilürr, brronzdógabi. Mórrke-mórrke módóga: bronze. (Bótang Peba 21:8-9) + 3:24 Metyu 14:3; Mak 6:17; Luk 3:19-20 * 3:29 Ini alap-alap bóktan oya küp módóga: Yesu kol amióg pama, Zon oya gódama. + 3:29 Zon 1:20 † 3:31 Tüpdügab nótó tamórr: Zon tóbabóka apónda. + 3:35 Metyu 11:27; Luk 10:22