2
Yesu Büb Bidal Pam Dólóng Yónürr
(Metyu 9:1-8; Luk 5:17-26)
1 Ngibürr ngürr kakóm, Yesu Kaperrna-um wirri basirrdü we alkomólórr, ó pamkolpama bóktan barrkrrurr wagó, “Wa müótüdü asine.” 2 Abün pamkolpama togoblórr, darrpan pokodó kwób bazenóp ene müótüdü. Ene müót kugupi mamtae wata barümürrün yarilürr. Yesu ibü Godón bóktan we umul bain yarilürr. 3 Da módóga, ngibürr kolpama ugón tübabzilürr. Tokom pama ibükagab, darrü büb bidal pam sidódnóp ama oyaka. 4 I ene pam minggüpanan koke idüdóp, zitülkus pamkolpamab ngoro ola yarilürr. Da módóga, i mórrkakakdó bamselórr ene pampükü. I mórrkakak we tae apónóp, Yesu ne pokodó zamngól yarilürr. I nóma tae apónóp, ene pam rraparrapapükü we tüp solkomólóp, Yesun obzek kwata. 5 Yesu ibü amkoman bangun nóma esenórr, wa büb bidal pamdó bóktanórr wagó, “Kürü olom, ka marü kolae tonarr kuri norrgonónóma!”
6 Ngibürr Mosesón gida umulbain pama we bobrralórr, gyagüpi tótókde 7 wagó, “Ini pama ini poko inzan iade bóktanda? Wa Godón pabo apadóm kainda! Gaodó ia nótóke kolae tonarr barrgonóm, a wata God tebean?”
8 Dümdüman Yesu ibü gyagüpitótók yazebórr, da wa ibüka we bóktanórr wagó, “E wa inzan poko iade gyagüpi tótókdakla yabiób moboküpdü? 9 Ini nis bóktan nisdügab, ia kürüka ulan nadü bóktana bóktanóm ini büb bidal pamdó? Ia, ‘Marü kolae tonarr barrgorrónako,’ ta ia, ‘Bupa, moba nyórr errngam, da ugó agólóm bai’? 10 Da kürü ubi igósüma, e kubó ini kla umul bainane wagó, Pamkolpamab Oloman balngomól arüng asine ini tüpdü kolae tonarr barrgonóm.” Da wa ene büb bidal pamdó bóktanórr wagó, 11 “Ka marü ayaldóla, ugó bupa, moba nyórr ipa, da ugó wam, moba müót basirrdü!”*
12 Dümdüman ene pama bupadórr, tóba nyórr ipadórr, da we wamórr blaman pamkolpamab obzek kwata. I blamana gübarirr aengóp akó i Godón we yagürnóp. I igó zwapólórr wagó, “Iba, inzan kla ta mi ngaen kokean esenóp!”
Yesu Libaen Ngyaunürr Oyaka Solkwat Akyanóm
(Metyu 9:9-13; Luk 5:27-32)
13 Yesu akó we alkomólórr Galili Maludü. Wa malu kabeana nóma wamlórr, wirri pamkolpamab ngoroa we togoblórr oyaka, da wa ibü we umul bain yarilürr. 14 Wazan wamlórr, wa ⌊taks mani dakabain pam⌋ we esenórr, ngi Libae, Alpeiusün olom, tóba kari zaget müótüdü mórrande. Yesu oyabóka wagó, “Yao, ma kürüka tókya!” Libae we bupadórr, oyaka we akyanórr.
15 Ene kakóm, Yesu tóba umulbain olmalpükü Libaen müótüdü nóma alo yarilürr, abün taks mani dakabain pam akó kolae tonarr kolpama we togobórr, inkü alom ene tógaldó. Zitülkus módóga, Yesuka abün inzan pamkolpama atan koralórr. 16 Ngibürr Mosesón gida umulbain pama, akó tib ⌊Parrisi⌋ kwarilürr, Yesun alode nóma esenóp taks mani dakabain pam akó kolae tonarr kolpampükü, da i oya umulbain olmal nümtinóp wagó, “Wa iade aloda inzan kolpampükü?”
17 Yesu ibü nurrkrruóp, da bóktanórr ene pokodó wagó, “Azid-koke kolpam nidipako, i dokta koke amkündako, wata azid nidipko. Ka ini tüpdü igósüm koke tamórró igó, dümdüm ngyaben pamkolpam ngibaunüm. A ka wa kolae tonarr pamkolpam ngibaunüm tamórró Godka byalüngüm kolae tonarrdógab.”
Küsil Gida Bóktan Poko Ngaep Gidapükü Dabyón-gu
(Metyu 9:14-17; Luk 5:33-39)
18 Darrü tonarr, Zon ⌊Baptaes Bain⌋ Paman umulbain olmal akó Parrisi, i alo bütók kwarilürr. Ngibürr kolpama Yesun amtinüm togobórr. I oya imtinóp wagó, “Ia Zonón umulbain olmal ó Parrisiab umulbain olmala alo larógóm bütókdako, a marü ma koke?”
19 Yesu tóbakwata alap-alap bóktanórr ibüka wagó, “Yabü gyagüpitótók iada, pamkolpama kol amióg tóredó ia kubó alo bütókrre, kol amióg pam ibüka nómade? Koke! Kol amióg pamzan asine ibüka, i alo koke bütókrre. 20 A ene ngürr sab semrróne, kol amióg pam† ibükagabi nóma sipüdrre. Da ene ngürrdü i sab alo bütókrre.
21 “Darrü oloma küsil mórrkenyórr poko koke arrgüpe ngaep mórrkenyórrdü tae murrausüm. Wa ne nóma tólaele, ene küsil mórrkenyórr pokoa nóma korrom baine, ene ngaep mórrkenyórr sab amurrute da batürre, ama tai wirri tae ine. 22 Darrü pama küsil waen koke errngóme ngaep lar sopae beledó. Wa ne nóma tólaele, ene waena kubó ene ngaep bele amkene. Waen a lar sopae bele sab kolae baini. Igósidi, küsil waen wata küsil lar sopae beledó errngómórre.”‡§
Yesu ⌊Sabadan⌋ Loda
(Metyu 12:1-8; Luk 6:1-5)
23 Darrpan Sabad ngürrdü, Yesu ⌊wit⌋ apapana tótók yarilürr. Oya umulbain olmala wanküzan ogoblórr, i wit küp we zulkulóp alom.*+ 24 Da Parrisia Yesuka we bóktónóp wagó, “Ngaka, marü umulbain olmala ene zaget iade tónggapóndako, gyabi ne klame Sabad ngürrandó?”
25 Yesu ibüka we bóktanórr wagó, “E ia kokean etóngarre Godón Wibalómórrón Bóktandó, Deibid ne kla tónggapónórr, we tonarr, wa tóba pam kopopükü alom nóma yarilürr?+ 26 Wa Godón ⌊Palae Müótüdü⌋ bangrinürr, Abyatarr ⌊singüldü prrist⌋ nóma yarilürr, da ene gyabi brred elorr, prrista Godón obzek kwata ne kla urrbulürr. Ngibürr tóba pam nülinóp. A Mosesón gida ngarkwatódó dümdüm kokea ene brred alom; wata prristab dümdüme, ene brred alom!”+
27 Yesu elakónórr wagó, “Sabad pamkolpamab morroalóm tónggapónórr. Pamkolpam Sabadan morroalóm koke tómbapónóp. 28 Da ka Pamkolpamab Olomzanla, ka ta Sabadan Lodla.”†
* 2:11 Godka popadana, kolae tonarr barrgon akó paman büb dólóng ain. Nizan müp darrpan ngarkwatódómamli Godka. A pamkolpamab gyagüpitótókdó, paman büb dólóng ain müpan klama kolae tonarr barrgondógabi. Yesu igósidi ene pam dólóng ainda pamkolpamab obzek kwata, ibüka igó okaka azazinüm wagó, oya ta arüng asine kolae tonarr barrgonóm. † 2:20 kol amióg pam wa alap-alap Yesunbóka apónda. Yesun sab sipüdrre tóba umulbain olmaldógab, da i sab oya gyaurdügab alo ugón bütókrre. ‡ 2:22 Küsil waena por bapónda. Küsil lar sopae bele anggrratóda, ma küsil waen nóma errngomo, da ngaep sopae bele myamem gaodó kokea anggrratóm. § 2:22 Ini alap-alap bóktana. Küsil elklaza Yesun umulbain bóktanóm bórrangdako akó ngaep elklaza Zu pamkolpamab gidam bórrangdako. * 2:23 Ene tonarr, Zu pamkolpamab gida asi yarilürr, pama alo büdül nóma ki yarile kwatana agólde, oya dümdüm asi yarile ngibürr wit küp alom darrü apapdógab. + 2:23 Duterronomi 23:25 + 2:25 1 Samuel 21:1-6 + 2:26 Lebitikus 24:9 † 2:28 Sabadan Lod, oya küp módóga: Sabadan Wirri Pam. Oyakama tónggapónóm ubi bainda Sabad ngürrdü.