2
⌊Wirri Gyagüpitótók⌋ Pama Yesun ⌊Ótókóm⌋ Togobórr
1 Yesu Betliem wirri basirrdü tómtómólórr, Zudia prrobins kugupidü, Errod king nóma yarilürr. Da módóga, ngibürr tonarr kakóm, ngibürr wirri gyagüpitótók pama,* abüsa ne nólgabi banikda, olgabi togobórr. Zerrusalem wirri basirrdü nóma tübabzilürr, 2 da i kolpam we nümtinónóp wagó, “Ene olommokur ia nega, nótó kuri tómtómóle ⌊Zu pamkolpamab⌋ kingüm bainüm? Oya amtómól tonarr ne wimurra pupainda, ki ta ene wimurr eserre, abüsa nólgabi banikda, da ki ene olom ótókóm togoba.”
3 King Errod ene bóktan nóma arrkrrurr ini küsil kingankwata, oya wirri müp gyagüpitótók ekyanórr. Blaman Zerrusalem kolpama ta müp ipüdóp.† 4 Errod blaman ini Zu pamkolpamab wirri ngi pam we ngibaunürr darrpan pokodó kwób bazenóm: ⌊wirri prrist⌋ akó Mosesón gida umulbain pam. Errod ibü we nümtinóp wagó, “Ene ⌊Kerriso⌋ ia sab nubósüm tómtómóle?”
5 I oya we izazilóp wagó, “Ala Zudiam, Betliem wirri basirrdü. Darrü prropeta Godón bóktan ngaen inzan wialómórr tóba pebadó wagó,
6 “ ‘Mató, Betliem basirr, Zuda prrobinsdü,
ma go kari basirrla, a marü ngi wirria ngibürr Zuda pamab bwób balngomól basirrdügabi,
zitülkus marükagabi sab balngomól pama tame.
Wa sab ⌊sip⌋ ngabkan pamzan yarile, kürü Isrrael pamkolpam balngomólóm.’ ”+
7 Ene kakóm, Errod ene wirri gyagüpitótók pam piküpan we ngibaunürr, bóktan amaniküm. Wa umul ibükagab bainürr, ene wimurra tai nadü ngarkwatódó okaka tübyónürr.‡ 8 Da módóga, Errod ibü Betliem we zirrnapónóp ini bóktanpükü wagó, “E ugó ogob, ene gab olom amkünüm. Kubó tai yamkülamke. E nóma esenane, da kürü umul-umulan ngigütinamke, igósüm ka ta sab wamo, oya ótókóm.”
9 I oya bóktan nóma barrkrrurr, da olgabi we bazebórr ama Betliem. Da módóga, kwat-kwat, i ene dadan wimurr akó esenóp, i ne wimurr esenóp abüsa nólgabi banikda. Ene wimurra ibü singül kwata we wamlórr, kókókó, tai ene gab olom ne pokodó yarilürr, we zamngólórr. 10 I ene wimurr nóma esenóp, ibüka kari bagürwóm ta koke yarilürr! 11 Da müótüdü we barrbünürr. I ene gab olom we esenóp, tóba Merri aippükü. Da wakósingül nümgünóp, singül tüp, oya ótókóm. I tibiób wirri darrem kla nomgolóp, da we ilinóp. Ene ⌊gyaur kla⌋ módógako: gold,§ prrenkónsens,* akó mirr.†
12 God ibü nusi ikik nókrrónóp, Errodka bakon-gum. Da módóga, i we bakonórr tibiób bwóbdü darrü kwata.
Yesun Aip Nisa Izipt Idódrri
13 Wirri gyagüpitótók susumüri pama Betliem basirr nóma amgütóp, da módóga, Lodón darrü anerrua nusi ugón okaka tübyónürr Zosepka. Anerrua we bóktanórr wagó, “Bupa! Olom a aip, ibü nüpa a ugó busuam Izipt tüpdü, zitülkus Errod sab ini gab olom amkün yarile oya amkalóm. E kya bupso ola ngyabelamke, kókóta sab yabü kótó umul-umulan ngintinünümo bakonóm.”
14 Nus kakóm, Zosep dümdüman irrüb tóba kol akó gab olom nüpadórr, da we bupadórr Izipt tótókóm. 15 Wa ola ngyaben yarilürr, kókókó Errod ne tonarr nurrótókórr. Ini pokoa igósidi tómbapónórr, Lodón bóktan küppükü ainüm, wa prropetódó ne poko bóktanórr pamkolpamdó adrratóm wagó, “Ka kólba Olom sab ngyauno Izipt amgatóm.”+
Errod Simanal Olmal Ekrralórr
16 Errod nóma umul bainürr wagó, oya wirri gyagüpitótók susumüri pama ilklió ilinóp, wa kari ngürsil ta koke yarilürr. Da tóba gazirr pam we nilóp blaman kari simanal olmal, nis pail ngarkwat kókó ta tüp, ibü akrranóm, Betliem basirr kugupidü akó Betliem bwób minggüpanan ne basirr koralórr. Wa ene poko tónggapónóm gyagüpi wamórr, zitülkus wa wirri gyagüpitótók pamdógab wirri umul bainürr, ene wimurra tai nadü tonarr okaka tübyónürr.
17 Prropet Zerremaeazan bóktanórr Godón Wibalómórrón Bóktandó, da küppükü bainürr, wagó,
18 “Gyaurwóm a yón taegwarr arrkrrudako Rrama‡ wirri basirrdü.
Rreizel§ tóba olmalóm yóndo
akó wa zao-zao bain-gum bangóndo,
zitülkus oya olmal büdülako.”+
Zosep akó Merri Iziptgab Alkomórri
19 Errod nóma nurrótókórr, da módóga, Lodón darrü anerrua nusi akó ugón okaka tübyónürr Zosepka. Ini tonarra ugón tólbaelórr, Zosep Iziptüm nóma yarilürr. 20 Anerrua oyaka we bóktanórr wagó, “Bupa! Olom tóba aippükü nüpa, da Isrrael Müótüdü ugó alkomólam. Oya nadü pama amkalóm kain kwarilürr, ene pam tib büdülako.” 21 Da Zosep bupadórr, tóba olom aippükü nüpadórr, da Isrrael we alkomólórr.
22 A Zosep nóma arrkrrurr wagó, Arrkileus tóba ab Errodón pabo kuri ipüde Zudia prrobins pamkolpam balngomólóm, wa gum yarilürr ola alkomólóm. God oya nusdü ikik akrranórr wagó, “Ma Zudia tótókgu! Ma Galili bwóbdü wamke!” Da wa we wamórr, 23 wirri basirrdü Nazarret, ngyabenóm. Ini pokoa igósidi tómbapónórr, Godón Wialómórrón Bóktan küppükü ainüm, wa prropetódó ne poko bóktanórr pamkolpamdó adrratóm Yesunkwata wagó, “Oya sab Nazarret olombóka ngilianórre.”+
* 2:1 wirri gyagüpitótók pam: I wirri umul pam kwarilürr wimurrabkwata. † 2:3 Errod pamkolpam akrran pam yarilürr. Pamkolpama aprrapórr gumüm bainóp, zitülkus Errod sab abün pamkolpam kena ekrralón tóba ngürsildügab. + 2:6 Maeka 5:2 ‡ 2:7 Oya ubi umul bainüm yarilürr, ene olommokur nadü ngarkwat olom yarilürr. Ene wimurra okaka tübyónórr, ene olommokura nóma tómtómólórr akó ene kakóm, ene pama karianbóka agóltagól kwarilürr. § 2:11 gold wirri darrem ongang bapónan ayana. Oya küp aprrapórr módóga: Yesu Kinga. * 2:11 prrenkónsens, Mórrke-mórrke módóga: frankincense, nugupdügab móega. Ene móeg burum amzazildako. Ma kubó nóma seteno, morroal ilang simanike. Oya küp aprrapórr módóga: Yesu wa Goda. † 2:11 mirr, Mórrke-mórrke módóga: myrrh, nugupdügab morroal ilang idia. Oya küp aprrapórr módóga: Yesu wa pama; wa sab azid aenge akó nurrótóke. Ene tonarr, mirr, büb azid alakón kla yarilürr. Oya darrü zaget módóga: pama kubó nóma nurrótóke, oya gapókdó angrinüm we idi angangodako. + 2:15 Oseya 11:1 ‡ 2:18 Rrama basirrdü, Zudia prrobins kugupidü, Babilonia gazirr pama ngaen abün Zu pamkolpam bumigóp, ibü metatómpükü ama Babilonia amarrum (Zerremaea 40:1). Ugón kari yón gyaur koke yarilürr Rrama basirrdü. Errodón kolae tonarrdógab, Betliem ta inzan wirri yón gyaurdü yarilürr. § 2:18 Rreizel, Zosep akó Benzamin, ibü aip warilürr. Zosepón siman olom Eprra-im yarilürr. Babilonia gazirr pama ngaen Eprra-imün zitül kolpam Babilonia imarruóp Rramagabi. Rreizel Eprra-imün zitül wirri aip warilürr. Oya gapók Betliemóm yarilürr. Rreizel ngia blaman Zu kol ngablaoda Betliemóm, nidi yón kwarilürr tibiób olmalóm, Errod nibiób ekrralórr. + 2:18 Zerremaea 31:15 + 2:23 Mak 1:24; Luk 2:39; Zon 1:45