8
Pam Gómól Kol Tangdó Omonóp
[ 1 Blaman pamkolpama müótüdü bakonórr. Yesu ma ⌊Olib Pododó⌋ wamórr. 2 Darrü ngürr wa ⌊Godón Gyabi Müótüdü⌋ alkomólórr irrbianande. Blaman pamkolpama oya kal-kal yangónóp. Wa mórran-mórran bainürr, da ibü umulbain we ngarkwat bókyanórr. 3 Mosesón gida umulbain pam akó Parrisia kol ugón tududóp, pam gómólde noan zumigóp. Wa tüób müórpükü kol warilürr. I oya aodó ungrinóp. 4 Da i Yesun ilóp wagó, “Umulbain pam, ini kol darrü pampükü utüdi zumigórre. 5 Kibü gidadó Moses kibü igó tilóp inzan kol ingülküpi büdülümpükü akrranóm. Da ma ia bóktono ene pokodó?”+ 6 Ene poko ugósüm imtinóp, ibü ubi oya amiógüm yarilürr, wa ne ibü gida alkamül poko nóma ki bóktóne. Da wa arrngürrürr, burudü tang pyómi wibalóm yarilürr.
7 Mosesón gida umulbain pam akó Parrisia ola bórranglórr. Metat Yesun amtin bóktan poko imtinónóp. Wa kwit bainürr, da ibüka bóktanórr wagó, “Yabükagab kolae tonarr babul noane, kubó ngaen-gógópan ingülküp wató ki amanik oyaka.” 8 Wa akó arrngürrürr burudü wibalómóm. 9 I nóma barrkrrurr wa ne poko bóktanórr, darrpan-darrpana ibü we nümgatnóp, myangala ngaen-gógópan. Yesun tóbanan amgütóp ola ene kolpükü. Wa metat we zamngól warilürr. 10 Yesu kwit bainürr, ene kolbóka wagó, “Ma ne kolóla, ene pam ia negako? Ia darrüpa koke burrmute marü kolae tonarran darrem akyanóm?”
11 Kola bóktan yalkomólórr wagó, “Darrü babula, wirri pam.”
Yesu bóktanórr wagó, “Da ka ta marü kolae tonarran darrem koke mókyeno. Ugó nató, da myamem kolae tonarr tómbapón-gu!”]
Yesu Tüpan Zyóna
12 Yesu akó Parrisidü bóktanórr wagó, “Ka küób zyónla ini tüpankü. Nadü pama kürü mamoan yarile, sab arról akyan zyón ipüde. Wa myamem tümün kwatódó koke agól yarile.”
13 Parrisia oyabóka wagó, “Zitülkus ma mobabóka bóktandóla, ma ne poko bóktandóla, oya küp babula.”+
14 Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “Koke, enana ka kólbakwata bóktandóla, ka wa amkoman poko bóktandóla, zitülkus ka umulóla ka nólgabi tamórró ó ka nóla tótókdóla. E umul-kókakla ka nólgabila, akó ka nubó tótókdóla. 15 E wa amkoman pamakanan gyagüpitótók ngarkwatódó zaz baindakla. Ka küób darrü pam koke kuri zaz ina. 16 A ka küób ne darrü pam nóma ki zaz ina, kürü bóktan amkoman ki yaril, zitülkus ka kólbe kokela ene pokodó. Kürü ne Aba zirrkapónórr, wa asine kankü. 17 Yabü gidadó igó wialómórróna wagó, ‘Nis pam nisa darrpan ngarkwat bóktan poko nóma bóktóni darrü olomankwata, da ene amkomana.’+ 18 Ka kólbakwata bóktandóla, akó kürü ne Aba zirrkapónórr, wa ta inzan kürükwata bóktanda.”
19 I oya imtinóp wagó, “Marü Ab ia nega?”
Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “E kürübóka umul-kókakla ó kürü Abanbóka. E ne kürübóka umul nóma ki kwarila, da e ta ene kürü Abanbóka umul ki korala.”
20 Yesu blaman ini poko Godón Gyabi Müótüdü bóktalórr, mani dakabyón alóp ne kwarilürr. Darrü oloma oya koke amiógürr, zitülkus ene oya amkal ngarkwat koke yarilürr.
E Kokean Ogobo, Ka Küób Nóla Tótókdóla
21 Yesu akó ibüka bóktanórr wagó, “Ka wa tótókdóla; e sab kürü amkün kwarilo, da e sab yabiób kolae tonarranme nurrbarino. E gaodó kokeakla ola tótókóm ka nóla tótókdóla.”
22 Da Zu wirri ngi pama tibióbka bóktónóp wagó, “Wa igó bóktanda wagó, mi gaodó kokeakla ola tótókóm wa nóla tótókdase. Ia ene poko igósa, wa sab tóba ia bómkóle?”
23 Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “E wa ini tüpan pamakla; Ka wa kwitümgab tamórró. E wa ini tüpdügabakla; Ka wa ini tüpdügab kokela. 24 Ka yabü ene igósidi nilnünüma igó, e sab yabiób kolae tonarranme nurrbarino. E ne kürü amkoman koke nóma kangunane igó, ka ene olom módógla, ka noanbóka apóndóla, ene ⌊Kerriso⌋, e sab yabiób kolae tonarranme nurrbarino.”
25 Da i oya imtinóp wagó, “Ia ma tai nótókla?”
Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “Bóktan wata módóga, ka yabü bwób zitüldügab ne poko nilarre. 26 Kürü abün bóktanako yabükwata, akó kürü zitülkus asine yabü zaz byónüm yabü abün kolae tonarrabme. A kürü nótó zirrkapónórr, wa amkomana. Ka ini tüp wata we poko azazildóla, ka oyakagab ne amkoman bóktan arrkrrurrü.”
27 Da i kokean emzyetóp igó, Yesu ibüka tóba Abbóka bóktan yarilürr. 28 Da wa ibüka bóktanórr wagó, “E Pamkolpamab Olom nóma kwit inane,* e sab umul koralo ka ene olom módógla, ka noanbóka apóndóla, ene ⌊Kerriso⌋, da e sab umul bairre ka darrü kla kólbanan arüngi kokean tónggapono. Ka wata we pokoan bóktandóla, kürü Aba ne kla umul kyónürr. 29 Kürü nótó zirrkapónórr,† wa kankü asine. Wa kürü koke kümgüte kólbe püóran, zitülkus ka metat we kla tómbapóndóla, oya ne klama bagürwóman ngitandako.”
30 Yesu ini poko nóma bóktanórr, abün pamkolpama oya amkoman yangunóp.
⌊Eibrra-amón Olmal⌋ akó ⌊Satanian⌋ Olmal
31 Yesu Zu pamkolpamdó bóktanórr, oya amkoman nidi yangunóp wagó, “E ne kürü umulbain bóktan nóma omorralo, da e igósidi amkoman kürü umulbain olmalakla. 32 Da e sab amkoman bóktan umul bairre; ene amkoman bóktana yabü sab ⌊aurdü amóne⌋.”
33 I Yesuka bóktan yalkomólóp wagó, “Ki wa Eibrra-amón olmalbobatalakla, akó ki wa darrü oloman ⌊leba zaget⌋ pam kokeakla. Ma wa ne poko bóktandóla, oya küp wa tai laróga igó, ‘yabü sab aurdü semórre’?”
34 Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “Ka yabü amkoman poko byaldóla: kolae tonarr nidi tómbapóndako, i tibiób kolae tonarran leba zaget kolpamako. 35 Leba zaget pam wa müótüdü metatómpükü kokea, a olom nótóke, wa we yarile ene müótüdü, metatómpükü. 36 Da Godón Oloma ne yabü sab aurdü nóma amóne kolae tonarrdógab, e sab amkoman aurdü amarrón koralo. 37 Ka umulóla e Eibrra-amón olmalbobatalakla, da e ama kürü amkalóm angóndakla, zitülkus yabü bübdü darrü marrgu babula kürü bóktanankü. 38 Ka wa we poko bóktandóla, ka ne kla nósenarre kólba Aban obzek kwata; e go yabiób abdógab ne poko barrkrrurrü, e wa we kla tómbapóndakla.”
39 I oyaka bóktan yalkomólóp wagó, “Kibü ab Eibrra-am.”
Yesu ibüka bóktanórr wagó, “E ne amkoman Eibrra-amón olmal nóma ki kwarila, e we kla ki tólbael kwarila wa ne kla tómbapón yarilürr. 40 Ka yabü amkoman poko byal namülnürrü, ka Godkagab ne bóktan arrkrrurrü, da e ama kürü amkalóm angóndakla! Eibrra-am inzan kla kokean tónggapónórr! 41 E wa we kla tómbapóndakla, yabü aba ne kla tólbaelda.”
I bóktan yalkomólóp wagó, “Ki gómól-gómól balngórrón olmal kokeakla. Kibü darrpanan Ab módóga: God.”
42 Yesu ibüka bóktanórr wagó, “God ne yabü amkoman Ab nóma ki yaril, yabü ⌊moboküpdü ubi⌋ ki yaril kürüka, zitülkus ka Godkagabi tama. Errkya ka ma aenigla. Ka kólbanan arüngi koke tamórró, a kürü wató zirrkapónórr. 43 E wa kokean iade amzyatódakla, ka ne poko bóktandóla? Ene pokodó zitülkus módóga, e kürü bóktan apadóm kokeanómakla. 44 ⌊Deból⌋ yabü aba; e oyakagabakla. Yabü ubi kolae tonarr tómbapónóma, yabü ab debóla ne klamóm ubi bainda tómbapónóm. A ngaen bwób zitüldügab, wa pam akrran pam yarilürr. Oyakabóna amkoman bóktan babulan yarilürr. Wa obae nóma tizda, ene wata oya bókambarra, zitülkus wa obae tiz pama akó wa tüób obae-tiz aba. 45 Ka wa amkoman poko bóktandóla. Ene zitülkusdü, e kürü amkoman koke igósidi angundakla. 46 Yabükagab ia darrü pam asine kürü pupo ainüm igó, ka kolae tonarr tónggapóna? A ka ne yabü amkoman bóktan nóma byaldóla, da e ma kürü amkoman koke iade angundakla? 47 Godkagabi nótó tótókda, wa Godón bóktan arrkrruda. A e wa Godkagabi kokeakla. We zitülkusdü, e Godón bóktan kokean aebókamde arrkrrudakla.”
Yesu akó Eibrra-am
48 Da i Yesun imtinóp wagó, “Ki ia marükwata amkoman bóktan koke bóktórre igó, ma ⌊Samarria⌋ olomla,‡ akó marüka kolae samu asine?”
49 Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “Kürüka kolae samu babula. Ka kólba Ab wirri ngi atendóla, a e wa kürü ngi tüp alkomóldakla. 50 Ka kólba ngi koke kwit amngyeldóla, a ene Olom wa asine kürü ngi nótó kwit amngyelda. Wa tüób amkoman zaza. 51 Ka yabü amkoman poko byaldóla: kürü bóktan amkoman nótó apadóda, sab kokean nurrótóke.”
52 Da i oyaka bóktónóp wagó, “Errkya ki tai kuri umul bairre marüka kolae samua. Eibrra-am nurrótókórr akó prropeta ta nurrbarinürr, a ma igó bóktandóla wagó, ‘Kürü bóktan amkoman nótó apadóda, sab kokean nurrótóke.’ 53 Ia ma wirrila kibü abbobat Eibrra-amkagab? Wa nurrótókórr. Prropeta ta nurrbarinürr. Ma wa ia gyagüpi tótókdóla, ma nótókla?”
54 Yesu ibüka bóktanórr wagó, “Ka ne kólba ngi nóma ki kwit ain namüla, ene pokoan darrü küp tai babul ki yarile. A kürü ngi nótó kwit amngyelda, wa kürü Aba, e tai ne noanbóka apóndakla wagó, wa yabü Gode. 55 E oyabóka umul-kókanakla, a ka ma oyabóka umulóla. A ka ne igó nóma ki namüla igó, ka oyabóka umul-kókla, da ene ka ezan obae tiz ki namüla. Ka wa oyabóka umulóla, akó oya bóktan amkoman amorrandóla. 56 Yabü abbobat Eibrra-am bagürwóm yarilürr, wa nóma gyagüpi wamlórr kürü tótók ngürr asenóm, da wa amkoman esenórr akó wa barnginwóm yarilürr.”
57 Da i oyaka bóktan yalkomólóp wagó, “Ma go 50 pail ta kokela - ma wa Eibrra-amón ia seserró?”§
58 Yesu ibüka bóktanórr wagó, “Ka yabü amkoman poko byaldóla: Eibrra-am nóma tómtómólórr, ka asi namülnürrü.”
59 Da i ingülküp dakainóp oya amkalóm. A Yesu anikürr, da Godón Gyabi Müót we amgatórr.
+ 8:5 Lebitikus 20:10; Duterronomi 22:22-24 + 8:13 Zon 5:31 + 8:17 Duterronomi 19:15 * 8:28 Ini bóktanan küp módóga, “E Pamkolpamab Olom krrosdó nóma emngyelane, ...” † 8:29 Kürü nótó zirrkapónórr wa Godónbóka apónda. ‡ 8:48 ma Samarria olomla: Ini bóktanan küp módóga, “ma kibü pam kokela.” Müóng agós bóktan yarilürr. § 8:57 Yesu tüpdü nóma tómtómólórr, Eibrra-am büdül yarilürr. Wa ngaen nurrótókórr, aprrapórr 2,000 pail Yesun tótók singül kwata.