26
Aesak Gerrarr Wirri Basirrdü Ngyabelórr
1 Akó darrü ku yarilürr ene tüpdü, ngaen singül kwata klamdógab Eibrra-amón ngyaben tonarrdó. Da módóga, Aesak Abimelekka we wamórr, Pilistia pamkolpamab king nótó yarilürr, Gerrarr wirri basirrdü. 2 ⌊Lod⌋ Aesakka we okaka tübyónürr, da tóbtanórr wagó, “Izipt tótókgu; marü ka sab milo ma ne bwóbdü ngyaben namulo. 3 Ma kya bupso ae ngyaben namülün ini tüpdü; ka marüka sab asi namulo akó ka marü bles mino. Ka sab marü ini dudu tüp ugón mókyeno akó marü olmalbobatal. Akó ka sab igó bóktan küsil ino, ka marü ab Eibrra-amón ne ⌊arüng alkamül-koke bóktan⌋ ekyarró.+ 4 Ka sab marü ngarkwat-koke olmalbobatal mülino, pülpüldüzan ngarkwat wimurrko. Akó ka sab ini bwób dudu ibü nókyenónómo. Marü olmalbobataldógab, ka ini tüpdü blaman ne pamkolpamko sab bles ninünümo, 5 zitülkus Eibrra-am kürü bóktan arrkrrurr, akó ka oya ne zaget iliórrü blaman tómbapónórr. Wa kürü arüng bóktan, gida, akó gida bóktan poko amkoman morroal gangga irrbünürr.” 6 Da módóga, Aesak we ngyabelórr Gerrarr wirri basirrdü.
7 Ngibürr ene basirr pama nóma togobórr oya amtinüm tóba kolanbókamóm, wa ibüka bóktanórr wagó, “Wa kürü bólbóto.” Zitülkus módóga, wa gum yarilürr igó bóktanóm wagó, “Wa kürü kolo.” Wa gyagüpi wamórr wagó, “Ini basirr pama kubó kürü kena kómkólnóm Rrebekanbókamóm.” Zitülkus módóga, wa agurr kol warilürr.+
8 Aesak barrkyananbóka olazan ngyaben yarilürr, Abimelek, Pilistia pamkolpamab king, müótan pokar mamtaedógab sazilürr ama tüpdü, da Aesakón sesenórr tóba kol Rrebekan aprükdi. 9 Da Abimelek tóba zaget pam we zirrnapónóp Aesakón apadóm, da bóktanórr wagó, “Turrkrru, ene go amkoman marü kolo! Ma igó iade bóktarró wagó, ‘Rrebeka kürü bólbóto’?”
Da Aesak bóktan yalkomólórr oyaka wagó, “Zitülkus módóga, ka igó poko gyagüpi wamnórró, ka sab oyabókamde kena nurrótókón.”
10 Da módóga, Abimelek Aesakka we bóktanórr wagó, “Ma kibüka ini tonarr iade tónggapóna? Darrü pama ne marü kolpükü nóma ki umtule, ma kibüka müp ki sidüda.”
11 Da módóga, Abimelek ene pamkolpam igó arüng bóktan we nókyenóp wagó, “Darrüpa ne sab Aesakón kle-kle nóma yangóne, ó akó oya kol, sab amkoman büdüldü ingrirre.”
12 Aesak ene tüpdü elklaza zid iritürr. Zitülkus oya Lod bles syónürr, ene pail kugupidü Aesak 100 alo kla abülürr blaman elklaza zidüdügab wa ne kla baritlürr. 13 Aesak mórrel pamóm bainürr. Oya elklaza zida metat morroal dódórr bainónóp, kókó wa amkoman wirri mórrel pamóm bainürr. 14 Oya aüd ngabkan lar koke kwarilürr, ⌊sip⌋ a ⌊gout⌋ akó ⌊kau⌋, akó oya abün leba zaget kolpam ta asi koralórr. Igósidi Pilistia pamkolpam gyagüp kolaea ekrralórr. 15 Da módóga, blaman nae badu, Eibrra-amón leba zaget oloma ne kla ulunglürr Eibrra-amón ngyaben tonarrdó, Pilistia kolpama tüpi nodnóp.
16 Da Abimelek Aesakka we bóktanórr wagó, “Kibükagab ugó bupa, zitülkus ma kibükagab wirrian arüng kuri baina.”
17 Da módóga, Aesak ene bwób we amgatórr. Wa tóba ngyaben marrgu we tónggapónórr Gerrarr Buru-burudü, da we ngyabelórr. 18 Aesak tae nómónóp ene nae badu, ne kla balüngóp Eibrra-amón ngyaben tonarrdó, akó Pilistia kolpama ne kla nodnóp Eibrra-amón büdül kakóm. Ene nae badu akó dadan ngi ngibasilürr, oya aba Eibrra-am ngaen ne ngi ngibasilürr.
19 Aesakón zaget pama kugupi alüng koralórr Gerrarr Buru-burudü. Da ene pokodó i arób nae we esenóp. 20 Gerrarr wirri basirrdü sip ngabkan pama ongyalóm togobórr ene nae kugupiankwata Aesakón sip ngabkan pampükü wagó, “Ini kibü nae-e!” Ene zitülkusdü, Aesak nae badu ngi we ngyesilürr Esek,* zitülkus i wankü ongyelóp. 21 Ene kakóm, Aesakón zaget pama akó darrü nae badu ilüngóp, da i akó dadanzan ongyal kwarilürr ene nae baduanbókamóm. Da Aesak ene nae badu ngi we ngyesilürr Sitna.† 22 Aesak ene pokodógab we bupadórr tóba pamkolpampükü, da akó darrü nae badu we ilüngürr. Ene pokodó, myamem darrü pama koke tamórr oya ongyalan ngitanóm. Da módóga, Aesak ene nae kugupi ngi we ngyesilürr Rreobot,‡ ó wa we bóktanórr wagó, “Mibü Lod wirri panze bwób tókyerre ngyabenóm, ó ini bwóbdü sab mi küppükü bairre.”
23 Wa olgabi we wamórr ama Berrsyiba wirri basirrdü. 24 Ene irrüb Lod oyaka we pupo tübyónürr, da bóktanórr wagó, “Ka marü ab Eibrra-amón Godla. Ma gumgu, zitülkus ka mankü asinla. Ka marü sab bles mino akó marü ka sab abün olmalbobatal mülino, ka ngaen ne ⌊alkamül-koke bóktan⌋ ingrirrü kólba zaget pamankü Eibrra-am.”
25 Aesak ⌊alta⌋ ola elórr, Lodón ngian we ngilialórr oya ⌊ótókóm⌋. Ene kakóm, wa tóba palae müót we balmelórr. Oya zaget pama akó darrü nae badu we ilüngóp.
Aesak a Abimelek Tibióbkü Alkamül-koke Bóktan Ingrirri
26 Da Abimelek Gerrarrgabi we tamórr Berrsyiba. Wa inkü tamórr: A-uzat, oya ikik bókrran pam, akó Paekol, tóba gazirr pamab singüldü wirri ngi pam. 27 Da módóga, Aesak we nümtinóp wagó, “E kürüka iade togoba? Ka yabü bamtindóla, zitülkus e kürü alzizi kümanikarre, akó e kürü we kolakókyenarre yabióbkagab.”
28 I bóktan we yalkomórri wagó, “Ki tai panzedó kuri eserre wagó, Lod marüka asine, ó ki kibiób ikik apórre kigó, ‘Mi arüng alkamül-koke bóktan ki tónggapórri mibü aodó, kidip akó mató.’ Ki kubó tónggapórrón bóktan ki ingrirre mankü, paudi ngyabenóm. 29 Ma kibüka sab darrü kolae koke tónggapono, ki yabü kokezan kolae ninóp akó yabü morroal tonarrezan ngabkan koralnórró, ma moba kolpampükü kinkü nóma ngyaben namülnürrü. Akó ki marü paudi zirrmapónóp. Da Lod errkya marü panzedó kuri bles mine.” 30 Da módóga, Aesak ibünkü wirri alongalo we tónggapónórr. Da i alo elop akó anón klampükü we enónóp. 31 Irrbianande darrü ngürr ene pama arüng alkamül-koke bóktan we tónggapónóp tibiób gazirrgum. Da módóga, Aesak ene aüd pam yawal we nókyenóp, ó i oya paudi we amgütóp.
32 Ene ngürr Aesakón zaget pama oya azazilüm we togobórr, i ne badu ilüngnóp, wagó, “Ki nae kuri eserre!” 33 Aesak ene nae badu ngi ngyesilürr Syiba.§ Ene zitülkusdü, ngaendógabi kókó errkya* ini tonarr pamkolpama ene basirr ngi igó ngiliandako wagó, Berrsyiba. Ene ngian küp módóga: arüng alkamül-koke bóktanan badu.
Isao Mogob Kol Nis Nümiógürr
34 Isao 40 pail pam nóma yarilürr, wa nis mogob kol nis nümiógürr Et kolpamdógab: Zudit, Be-erin óp olom, akó Beismat, Ilonón óp olom. 35 Isaon kol nisa müp ngyaben sidódrri Aesak a Rrebeka, ibüka.
+ 26:3 Bwób Zitül 22:17 + 26:7 Bwób Zitül 12:13; 20:2 * 26:20 Esek ngian küp módóga: ongyaltongyal. † 26:21 Sitna ngian küp módóga: bóka bamgün. ‡ 26:22 Rreobot ngian küp módóga: panze bwób. § 26:33 Syiba ngian nis küp módógamli: arüng alkamül-koke bóktan ó 7. * 26:33 errkya ene tonarrbóka apónda, Bwób Zitül peba ugón wialómóp.