25
Alap-alap Bóktan 10 Ngul Olmalabkwata
1 “Ene ngürr, Godón Kingzan Balngomól sab inzan yarile. Darrü ngürr 10 ngul olmala tibiób zyón kla yazebóp, da kol nótó ki zumige, oya akyanóm ogobórr.+ 2 Ibükagab 5, wa amkoman morroal gyagüpitótók ngul olmal kwarilürr; ngibürr 5, ibü gyagüpitótók tugupurr koralórr. 3 Ene tugupurr gyagüpitótók ngul olmala tibiób zyón kla yazebóp, a oel* sokol ma koke yazebóp. 4 A ⌊wirri gyagüpitótók⌋ ngul olmal nidi kwarilürr, i tibiób dudu oel bele yazebóp zyón klampükü. 5 Kol nótó ki zumige büsai koke tübzilürr, da ene ngul olmal blaman genggorrama we yazebórr, utapükü tübarrümürr.
6 “Da irrüb zokrrok, ene pokodó wirri taegwarr yarilürr wagó, ‘Ngakónam! Kol ne pama ki zumige tótókda. Oya akyanóm ugó ogob!’ 7 Ene 10 ngul olmal, i blamana tübarsinürr, tibiób zyón kla wiki tómbapónóp morroal bólmyanóm. 8 Ene tugupurr gyagüpitótók ngul olmala ene wirri gyagüpitótók ngul olmalbóka wagó, ‘Kibü yabióbnüm oeldógab sokol tülinam, zitülkus kibü zyón klama bütamündasko.’ 9 A ene wirri gyagüpitótók ngul olmala ibübóka wagó, ‘Mibü blamanabkü gaodó kokea. Da e ugó ogob ene pamdó, oel nibióbkagab bumiógdako, yabióbkü oel bumiógüm.’ 10 I tibiób oel bumiógümzan ogoblórr, ene kol nótó ki zumige ugón tübzilürr. Oel nibiób kwarilürr, i we ogobórr ene pampükü oya tóre bwóbdü. Da mamtaea we murrbausürr.
11 “Ene kakóm, ene tugupurr gyagüpitótók ngul olmala we tóbakonórr, da we górrgónóp wagó, ‘Wirri pam, wirri pam, gyaurka, kya mamtae tapaku kibünkü!’+ 12 Wa ibüka bóktan igó yalkomólórr wagó, ‘Koke! Ka yabü amkoman poko byaldóla: ka yabübóka umul-kókanla.’
13 “Da e ta azil kwarilün, zitülkus e umul-kókakla ngürr akó abüs küp ngarkwat, Pamkolpamab Oloma sab nóma tolkomóle.
Aüd Zaget Pamab Alap-alap Bóktan
(Luk 19:11-27)
14 “Ene ngürr, Godón Kingzan Balngomól sab inzan yarile. Darrü pama aibwób basirrdü wamlórrma. Wa tóba leba zaget pam darrpan pokodó ngibaunürr. Ibübóka wagó, ‘Ka kólba elklaza yabü tangdó arrbündóla.’ 15 Wa tóba leba zaget pam tibiób susumüri ngarkwatódó mani nülinóp akó mani tónggapónóm. Darrü wa 5 mani alóp† iliónürr, manie murrbausürrün, darrü wa nis, darrü wa darrpan ekyanórr, ene mani küp dódórr ainüm. Da wa we bupadórr darrü basirrdü tótókóm. 16 Wa 5 mani alóp ne zaget pam iliónürr, wa dümdüman ene mani zagetan ngitanórr akó mani tómbapónóm. Wa akó 5 mani alóp we tómbapónórr. 17 Wa nis mani alóp noan ekyanórr, wa dümdüman dadanzan yangónórr. Wa akó nis we tónzapónórr. 18 Wa darrpan noan ekyanórr, wa gumzan yarilürr, da wamórr, tüp kugupi ilüngürr, tóba wirri paman mani ola inikürr.
19 “Ibü wirri pama wirri kokrrap nóma ngyabenórr darrü basirrdü, wa akó we tolkomólórr. Wa tóba darrpan-darrpan zaget pampükü mórran-mórran bainürr umul bainüm, oya mania ia zaget koralórr. 20 5 Mani alóp nótó yazebórr, tamórra, oyaka akó ngibürr 5 simarrurr. Oyabóka wagó, ‘Wirri pam, ma kürü 5 mani alóp kliórrü. Ngaka, ka ene 5 mani alóp zagetan nóma ngibtarró, ka akó ngibürr 5 murrnausnarre.’ 21 Oya wirri pama bóktan we yalkomólórr wagó, ‘Ma morroal tónggapóna, morroal zaget akó ngambangól zaget pam! Zitülkus ma ngambangól zaget pamla kari-kari elklazadó, da ka sab marü wirri elklaza mülino ngabkanóm. Da yao, ugó tübangri, kürü ene barnginwómpükü ngyaben pokodó.’
22 “Da nis mani alóp nótó nüpadórr, tamórra, oyabóka wagó, ‘Wirri pam, ma kürü nis mani alóp kókyarró. Ngaka, ka ene nis mani alóp nóma zagetan ngintarró, ka akó nis tólnaelórró.’ 23 Oya wirri pama bóktan we yalkomólórr wagó, ‘Ma morroal tónggapóna, morroal zaget akó ngambangól zaget pam! Zitülkus ma ngambangól zaget pamla kari-kari elklazadó, da ka sab marü wirri elklaza mülino ngabkanóm. Da yao, ugó tübangri, kürü ene barnginwómpükü ngyaben pokodó.’
24 “Darrpan mani alóp nótó ipadórr, tamórra, oyabóka wagó, ‘Wirri pam, ka umulóla ma kari karrkukus pam ta kokela. Didiburrdü kla mató abüldóla, ma koke nóla barit namülnürrü, akó mató kwób asudóla, ma küp koke ne amarró.‡ 25 Da ka gum namülnürrü, da marü mani ka tüp kugupidü kolakyarró. Ngaka, marü ene mani ikwóni.’
26 “Oya wirri pama bóktan we yalkomólórr wagó, ‘Ma kolae zógósan leba zaget olomla! Ma ia igó poko umulóla igó, didiburrdü kla kótó abüldóla, ka koke nóla barit namülnürrü, akó kótó kwób asudóla, ka küp koke ne amarró? 27 Ma ta kürü mani igósidi mani müótüdü ki ingrina; ka nóma ki tolkomóla, ka kólba mani ki ipüda akó mani müóta kürü manian zaget darrem ki kókyene. 28 Ene mani oyakagab irrkinam ama oya ekyenam, 10 mani alóp noanko! 29 Zitülkus módóga, noanko, sab akó oya ene tumum ngibürr iline.§ Oya sab igósidi ngaru bapón-koke kwarile. A babul noanko, oyakagab sab irrkine, oya kari-kari ne klame.+ 30 Ene küp-koke zaget pam tümün kwatódó amanikam! Wa sab ola yón gyaur akó zirrgüp bótak yarile.’+
Dómdóm Kot Ngürr
31 “Ka, Pamkolpamab Olom nótókla, sab Kinga nóma tamo kólba ⌊wirri kómal zyónpükü⌋ akó kólba blaman anerrupükü, ka kólba ene zyónan kingan mórran kla mórran-mórran baino.+ 32 Ini tüpdü blaman pamkolpama sab kürüka kwób tóbazele. Ka sab nis kwób nangono, ⌊sip⌋ ngabkan pama sipzan amanda ⌊goutüdügab⌋. 33 Ka sab sip kólba tutul kwata irrbuno, a gout ka sab kólba banól kwata irrbuno. 34 Ka küób Kingan arüngdügab sab igó bóktono kürü tutul kwata ne pamkolpamko kagó, ‘Yao, yabü kürü Aba kuri bles nirre! Balngomól Bwóbdü ugó barrbü, God yabünkü ne kla tólaelórr, ini tüp ugón tónggapónóm nóma yarilürr. 35 Zitülkus módóga, ka alom nóma namülnürrü, kürü yadi ngakinóp; naem nóma namülnürrü, kürü anónóm yadi kókyenóp. Ka mogob nóma namülnürrü, kürü yabiób müótüdü yadi küngrinóp. 36 Ka mórrkenyórr-koke nóma namülnürrü, kürü mórrkenyórr yadi kómelóp. Ka azid nóma namülnürrü, kürü yadi almil kwarilnürrü, akó tümün müótüdü nóma namülnürrü, kürü yadi angónóm ogobnórró.’
37 “Godón ilküpdü dümdüm nidipko, kürüka sab bóktan salkomólórre wagó, ‘Lod, ki wa marü nóma mósenóp, ma alom nóma namülnürrü, da marü ngaminóp, akó ki wa marü nóma mósenóp, ma naem nóma namülnürrü, da marü anónóm mókyenóp? 38 Ki wa marü nóma mósenóp, ma mogob nóma namülnürrü, da ki marü müótüdü müngrinóp? Ki wa marü akó mórrkenyórr-koke nóma mósenóp, da marü mórrkenyórr mómelóp? 39 Ki wa marü nóma mósenóp azid, akó ma tümün müótüdü nóma namülnürrü, da ki marü angónóm ogobnórró?’ 40 Da ka sab ibüka bóktan yalkomolo kagó, ‘Ka yabü amkoman poko byaldóla: e wa kürü amkoman angun kari zoretódó nóma tónggapónarre, da ene igósidi inzana, e wa ene amkoman kürüka tólaelarre.’
41 “Da ka sab ibüka bóktono, kürü banól kwata nidipko, kagó, ‘Kürükagabi usi ogob! E amórrórrónakla. Da ⌊metat bólmyan urdü⌋ ugó bamsel, God ne ur setanórr ⌊debólankü⌋ tóba kolae anerrupükü. 42 Zitülkus módóga, ka alom nóma namülnürrü, e kürü koke ngakinarre; ka naem nóma namülnürrü, e kürü anónóm koke kókyenarre. 43 Ka mogob nóma namülnürrü, e kürü yabiób müótüdü koke küngrinarre. Mórrkenyórr-koke nóma namülnürrü, e kürü mórrkenyórr koke kómelarre. Ka azid akó tümün müótüdü nóma namülnürrü, e kürü angónóm koke ogobnórró.’
44 “Da i sab bóktan salkomólórre wagó, ‘Lod, ki wa marü nóma mósenóp, ma naem a alom akó mogob nóma namülnürrü? Ki wa marü nóma mósenóp mórrkenyórr-koke akó azid a tümün müótüdü, da marü koke tangmamtinóp?’ 45 Da ka sab ibüka bóktan yalkomolo wagó, ‘Ka yabü amkoman poko byaldóla: e wa kürü amkoman angun kari zoretódó koke nóma tónggapónarre, da ene igósidi inzana, e wa ene amkoman kürüka ta koke tólaelarre.’ 46 Ene nidipko, i sab metat bólmyan urdü ogobe. Dümdüm ngyaben nidipko, i sab ⌊ngarkwat-koke⌋ arróldó ogobe.”+
+ 25:1 Luk 12:35 * 25:3 oel: Ugón kerrsin babul yarilürr. + 25:11 Luk 13:25 † 25:15 mani alóp, Mórrke-mórrke módóga: talent. Darrpan talent aprrapórr darrpan alóp yarilürr, silba mani küpi murrbausürrün. Oya darrem kari kokea. ‡ 25:24 Leba zaget pama aprrapórr obae poko bóktan yarilürr tóba wirri pamankwata. § 25:29 Ini bóktanan küp módóga: “Nadü pama kürüka morroal zagetóda, ka oya sab ngibürr elklaza ilino ngabkanóm.” + 25:29 Metyu 13:12; Mak 4:25; Luk 8:18 + 25:30 Metyu 8:12; 22:13; Luk 13:28 + 25:31 Metyu 16:27; 19:28 + 25:46 Daniel 12:2