8
Kola Yesun Nidi Elngomólnóp
1 We kakóm, Yesu basirr-basirr wamlórr, wirri akó kari basirrdüma. Wa Morroal Bóktan büdrrat yarilürr Godón Kingzan Balngomólankwata. Tóba 12 umulbain olmal wankü koralórr, 2 akó ngibürr kol wa kolae samu nibióbkagab amanórr akó azidüdügab nibiób dólóng ninóp. Darrü ene kol Merri warilürr, oya darrü ngi Magdalin.* Yesu oyakagabi 7 kolae samu amanórr.+ 3 Akó darrü Zoana warilürr, Kuzan kol. Kuza Errodón† zaget alngomól pam yarilürr. Darrü Susana warilürr. Akó abün ngibürr kola zutalórr Yesuka. I tibiób büban manie bórrangórr Yesun akó oya umulbain olmal tangbóleanóm.
Küp Barit Paman Alap-alap Bóktan
(Metyu 13:1-9; Mak 4:1-9)
4 Wirri pamkolpamab ngoroa tamlórr abün wirri basirrdügab, ama Yesuka tóbazelórr. Da Yesu ini alap-alap bóktan adrratórr wagó,
5 “Darrü küp barit pama we wamórr ⌊wit⌋ küp tüpdü aman-aman aritüm‡ apapdó. Wazan ene küp amalórr, ngibürra kwat kabedó balóklórr. Pamkolpama wapóre ola nyólnóp izan agóltagól kwarilürr, akó kwitüm póyaea ene küp idi ololórr. 6 Ngibürra wirri ingülküppükü tüpdü balóklórr. Da i nóma dódórr bain kwarilürr, ene zid odalan ngintinóp, zitülkus i ngarkwatódó nae koke azeb kwarilürr. 7 Akó ngibürr küpa tórezpükü sólmól pokodó balóklórr. Ene sólmóla nóma dódórr bain yarilürr wit zidpükü, da ene wit zid ola sarrpi ninóp. 8 A ngibürr küpa ma morroal tüpdü balóklórr. Ene zida dódórr bainóp ó küp we bapónóp: 100 darrpan-darrpan küpdügab, ene küp barit pamazan iritürr.”
Oya bóktana nóma blakónórr, wa pamkolpamdó wirri arüngi bóktanórr wagó, “Güblang noane arrkrrum, wa ki turrkrru!”
Alap-alap Bóktanan Zitülkus
(Metyu 13:10-17; Mak 4:10-12)
9 Umulbain olmala Yesun imtinóp ene alap-alap bóktanan küp laró yarilürr. 10 Da wa ibüka bóktanórr wagó, “Godón Kingzan Balngomólankwata arrón elklazabóka umul yabü aliórrünako, a ngibürrdü ka go enan alap-alap ikikdóla. Ene igósüm, enana i azildako, i tai kokean asendako. Akó enana i arrkrrudako, i ma bóktanan ⌊küp koke apadódako⌋.+
Yesu Küp Barit Paman Alap-alap Bóktan Müsirrga Yónürr
(Metyu 13:18-23; Mak 4:13-20)
11 “Ene alap-alap bóktanan küp yóni: ene küpa Godón bóktanóm zamngólda. 12 Kwat kabedó ne küpa balókórr, we pamkolpamóm zamngólda Godón bóktan nidi arrkrrudako. Ene kakóm, ⌊debóla⌋ kubó tame, da ibü moboküpdügab ene bóktan kubó yuse. Ene igósüm, i koke amkoman yangurre akó koke iade zid bairre. 13 Ingülküppükü tüpdü ne küpa balókórr, we pamkolpamóm zamngólda, bagürwómpükü nidi arrkrrudako Godón bóktan. A Godón bóktana nugup simkünzan ibü büb kugupidü koke barrbünda. I Godón bóktan tugupurr watóm amkoman angundako. A apók tonarra nóma tótókdako, i bóleandako amkoman bangun-gum. 14 Akó tórezpükü sólmól pokodó ne küpa balókórr, we pamkolpamóm zamngólda Godón bóktan nidi arrkrrudako. A enezan ngyabendako, tüpan elklaza ibü sarrpi aindako: abün elklazam gyakolae, mórrelwóm, akó tüpan ubi elklaza tólbael. Ene pokodógab i morroal küp koke bapóndako. 15 A morroal tüpdü ne küpa balókórr, we pamkolpamóm zamngólda, morroal akó amkoman moboküpi nidipako. I Godón bóktan arrkrrudako, moboküpdü zürüki arrbündako, da i küppükü igósidiako karrkukus bórrangde müp tonarrdó.
Kumngyindü Zyón Kla
(Mak 4:21-25)
16 “Darrü oloma zyón kla nóma setene, wa kübüli koke ngalo-e ó ut bwób lorodó koke ingrine. A wa kumngyindü emngyele, da pamkolpama kubó zyón eserre, i müótan kugupidü nóma barrbüne.+
17 “Blaman barrón ne elklazako errkya, sab ma tübause panzedó. Blaman ngablaorrón ne elklazako, sab umulürrün korale ó sab zyóndü togobe.+
18 “Da e umul-umul koralo, e ia arrkrrudakla. Zitülkus módóga, noanko, sab akó oya ene tumum ngibürr iline. Babul noanko, oya sab imtine, wa ia gyagüpi tótókda oya kari-kari ne klame.”§+
Yesun Aip akó Zoretal
(Metyu 12:46-50; Mak 3:31-35)
19 Olgabi Yesun aip akó zoretala togobórr oya asenóm. A ibü ma gaodó koke yarilürr oya minggüpanandó tótókóm, zitülkus pamkolpamab ngoroa ngalop. 20 Da darrü oloma oya we izazilürr wagó, “Marü aip akó zoretal bórrangde módógako kalkuma. Ibü ubi marü asenóma.”
21 Wa ibüka bóktan we yalkomólórr wagó, “Kürü aip akó zoretal idipako, Godón bóktan ne pamkolpama arrkrrudako akó tórrmendó nidi arrbündako.”
Yesu Wirri Wór Piküp Yónürr
(Metyu 8:23-27; Mak 4:35-41)
22 Darrpan ngürr Yesu bóktanórr tóba umulbain olmaldó wagó, “Mi malu dakla dorro baurrdakla.” I butüdü bamselórr, da we bazebórr. 23 I nóma baurrlülürr nyórri, Yesun uta türümürr. Wirri wóra ugón tórrpenóp ene maludü. Buta nae baitüm ugón bainürr, dakla ma busurralórr, da i wirri müpdü koralórr. 24 Da módóga, umulbain olmala we ogobórr Yesuka, irsümülóp, da we bóktónóp wagó, “Wirri Pam, Wirri Pam! Mi brariakla!”
Yesu bupadórr, da wór akó goblol nagóp wagó, “Piküp bainam!” Ene pokodó, wóra bóleanórr akó goblola zao-zao bainóp. Malua we amkónórr. 25 Da Yesu tóba umulbain olmal nümtinóp wagó, “Yabü amkoman bangun ia nega?”
I kari gum koke kwarilürr, ó gübarirr aengóp. Da tibiób ola bamtinónóp wagó, “Ini wa ia nótóke? Wa wór a goblol arüng bóktan akyanda, da i ta oya bóktan arrkrrudako!”
Yesu Kolae Samupükü Pam Dólóng Yónürr
(Metyu 8:28-34; Mak 5:1-20)
26 Olgabi i nyórrpükü buti we ogobórr ama Gerrasa wirri basirr pamkolpamab bwóbdü* babzilürr, malu dakla dorrodó Galili prrobinsdügab. 27 Yesu malu kabedó wapór nóma irtümülürr, oya darrü ene wirri basirrdügab kolae samupükü pama we semrranórr. Ene pama mórrkenyórr bamel-koke ngyabelórr abün watóm. Wa müótüdü koke ngyabelórr, a wa gapók balüng bwóbdü ngyaben yarilürr. 28 Ene pama Yesun nóma esenórr, wa ilwóm yarilürr. Olgabi wa Yesun obzek kwata simbalkalórr. Wa wirribóka taegwarr apónórr wagó, “Marü ubi ia larógóma kürüka, Yesu, Wirri Kwitüm Godón Olom? Ka marü arüngi atodóla, kürü wirri azid akyan-gu!” 29 Ene pama ini poko igósidi bóktanórr, zitülkus Yesu ene kolae samu arüng bóktan ngaen-gógópan ekyanórr ene pamdógabi burruanóm. Errkyadórrón-koke yarilürr ene kolae samua ene pam amióg abün münüm. Pama nóma makrraonónóp, sein sye-i wapór tang arümürrün nómade, wa ene klam kubó singgalgónóle, ó ene kolae samua kubó oya ⌊ngüin-koke bwóbdüma⌋ idüdle.
30 Yesu imtinürr ene pam wagó, “Marü ngi ia nótóke?”
Wa bóktan yalkomólórr wagó, “Kürü ngi módóga, ‘Abün gazirr pam’.” Ene pama ini ngi ngilianórr, zitülkus oya bübdü abün kolae samua barrbünürr. 31 Ene kolae samua Yesun yatop ibü arüng bóktan koke ki nókyerre, ene ngaru bapón-koke kugupidü† barrbünüm.
32 Podo kabedó, wirri tang kyamül yabüla we ololórr. Ene kolae samua Yesun we yatop ene kyamülab bübdü barrbünüm. Da Yesu ok ninóp ibü barrbünüm. 33 Da módóga, ene kolae samua ene pam we amgütóp, ama kyamülab bübdü we barrbünürr. Ene kyamül yabüla buso-buso we tübabinürr buruburuana, mengrempükü ama maludü we bagóbórr, ó ola nae baitóp büdülümpükü.
34 Ene kyamül ngabkan pama nóma esenóp ne klama tómbapónórr, i busuóp, da pamkolpam we umul-umulan ngintinóp, Gerrasa wirri basirrdü akó madmad kabedó. 35 Da pamkolpama ogobórr ngakanóm ene ne tonarra tólbaelórr. I Yesuka nóma togobórr, i ene pam esenóp kolae samua noan amgütóp. Wa Yesun wapór minggüpanandó mórran yarilürr, mórrkenyórr bamelórrón akó kakal gyagüpitótóke. Da pamkolpama gum ipüdóp.‡ 36 Nidi nósenóp, kolpam nüzazilóp Yesu ene kolae samupükü pam ia dólóng yónürr. 37 Olgabi blaman Gerrasa bwób pamkolpama Yesun yatop ibü bimgatóm, zitülkus i kari gum ta koke kwarilürr. Da módóga, Yesu tóba umulbain olmalpükü butüdü kasilürr, da bupadlórrma alkomólóm. 38 Yesu ene kolae samu noakagabi amanórr, Yesun yatorr wankü tótókóm.
Yesu ma oya zirrapónórr, da oya yalórr wagó, 39 “Moba müót basirrdü alkomól. Pamkolpam nüzazilnümke God marüka ne kla tónggapóne.”
Da módóga, ene pama we wamórr, da büdrratlórr ene dudu wirri basirrdüma, oyaka Yesu ne kla tónggapónórr.
Yesu Zaerrusün Óp Olom Dólóng Wyónürr, akó Darrü Kola Yesun Mórrkenyórr Yamurrürr
(Metyu 9:18-26; Mak 5:21-43)
40 Yesu nóma alkomólórr malu dakla dorrodó, pamkolpamab ngoroa sisingül akyanóm tamórr, zitülkus i blamana oya akyanónóp alkomólóm. 41 Da módóga, darrü ⌊Zu pamkolpamab kwóbbazen müót⌋ ngakan pama ugón tübzilürr Yesuka, oya ngi Zaerrus. Wa Yesun wapór nis minggüpanandó simbalkalórr, da Yesun arüngi yatorr oya müótüdü tótókóm, 42 zitülkus oya darrpanan óp olom, 12 pail ngarkwat, büdülüm kain warilürr.
Yesuzan tótók yarilürr Zaerrusün müótüdü, wirri pamkolpamab ngoroa ugón myangrao apónóp, ngón aman nabe. 43 Ene ngorodó darrü kol warilürr óe bókan azidpükü 12 pailüm.§ Darrü olom gaodó koke yarilürr oya dólóng ainüm. 44 Da módóga, wa Yesun agwatórr kakota, oya tumum mórrkenyórr zarr we yamurrürr. Büzyón babul, ene óe bókana we blakónórr. 45 Yesu nümtinóp wagó, “Ia kürü nótó kamurre?”
Blamana balpinóp. Olgabi Pita bóktanórr Yesuka wagó, “Wirri Pam, ini pamkolpamab ngoroa marü kuri kal-kal mangórre akó ma myangrao apórrón bwóbdümla.”
46 A Yesu bóktanórr wagó, “Kürü wata darrü oloma kamurre. Ka umulóla, zitülkus ka kólba bübdü küpüm baina kürükagab ngibürr arünga kuri bause.” 47 Ene kola tüób nóma küp bamkónórr wagó, Yesu kuri umul baine, oya büba otórrngónóm bainürr. Wa natókórr, simbalkalórr Yesun obzek kwata. Blaman pamkolpamab obzek kwata, Yesuka we pupo bainürr, wa oya ne zitülkusdü yamurrürr. Da wa oyaka adrratórr, wa ene tonarr pokodó ia dólóng bainürr. 48 Olgabi Yesu ene kol wyalórr wagó, “Kürü olom,* marü moba amkoman banguna dólóng kuri mine. Natók, moboküpdü paud sab marüka asi ki yarilün.”
49 Yesu bóktan alakón küsil yarilürr, darrü pama Zaerruska ugón tamórr oya müótüdügab, da wa oya yalórr wagó, “Marü olom büdülato. Ma Umulbain Pam myamem müp akyan-gu.”
50 Yesu ini poko nóma arrkrrurr, wa bóktanórr Zaerruska wagó, “Ma gumgu, ma kürü wata amkoman kangu, da wa kubó igósidi dólóng baine.”
51 Yesu Zaerrusün müótüdü nóma abzilürr, wa abün is koke ok ninóp wankü barrbünüm müótüdü. Wata idi kwarilürr: Pita, Zon, Zeims, akó ene ngulmokuran aipab nis. 52 Blaman pamkolpam yón taegwarr akó yón gyaurdü kwarilürr. Yesu ibüka bóktanórr wagó, “E yón piküp bainam, zitülkus wa büdül kokeo, a wa go uto.”
53 I ma oya ngüóng angyalnóp, zitülkus i umul kwarilürr wagó, wa go amkoman büdülano. 54 Wa ma oya tangdó omoanórr, da wirribóka karrzwosilürr wagó, “Olom, ugó bupa!” 55 Ene ngulmokuran arróla tóbaka tolkomólórr; büzyón-babul, wa zamngólórr! Olgabi Yesu aipab nis nyalórr alo kla akyanóm. 56 Ene ngulmokuran aipab nisa gübarirr aengrri. A Yesu ma ibü arüng bóktan nókyanórr wagó, “Darrü olom azazilgu, errkyadan ne tonarra tómbapóne.”
* 8:2 Magdalin, oya küp módóga: Magdala basirr olom. + 8:2 Metyu 27:55-56; Mak 15:40-41; Luk 23:49 † 8:3 Errod Galili prrobins alngomól pam yarilürr Rrom kingankü. ‡ 8:5 aman-aman arit: Zu pamkolpama ngibürr alo kla aman-aman arit kwarilürr. + 8:10 Aesaya 6:9-10 + 8:16 Metyu 5:15; Luk 11:33 + 8:17 Metyu 10:26; Luk 12:2 § 8:18 Aprrapórr Yesu tóba umulbain bóktanbóka apónda. Yesun bóktanan küp nidi apadódako, i sab wirribóka küp ipüdórre. + 8:18 Metyu 25:29; Luk 19:26 * 8:26 Gerrasa bwób Zu pamkolpamab tüp koke yarilürr. † 8:31 Ngaru bapón-koke kugupi kolae samuab tümün müóta. Mórrke-mórrke módóga: abyss. ‡ 8:35 I gum ipüdóp, zitülkus i küp bamkónóp wagó, Yesun wirri arüng asine. § 8:43 Ngibürr Grrik bóktane tange wibalómórrón pebadó, ini opor asine: wa tóba blaman mani amanórr doktadóma. * 8:48 Yesu ene kol kürü olom-bóka ngizulianórr, zitülkus oya ubi tóba gyaur amtyanóm yarilürr ene koldó, abzan.