16
Yesun ⌊Wirri Tulmilüm⌋ Yatop
(Mak 8:11-13; Luk 12:54-56)
1 Ngibürr Parrisi akó ⌊Sadusi pama⌋ Yesuka togobórr oya apókóm, da i oya we yatop darrü kwitümgab wirri tulmil tónggapónóm, ibü igó poko amtyanóm wagó, oya arüng amkoman Godkagabia.+ 2 Yesu ibüka bóktan we yalkomólórr wagó, “Abüsa nóma botoe, e igó bóktónane wa, ‘Sab morroal ngürrase, zitülkus pülpül óe-óea.’ 3 Akó irrbianande e igó bóktónane wagó, ‘Errkya ngup ngürra, zitülkus pülpül óe-óea akó tümün-tümüna.’ E umulakla bwób tonarr apónóm, a e ma gaodó koke iadeakla Godón tulmil bómzyatóm, errkya ne tonarra tómbapóndako?* 4 Ini lüólan pamkolpam kolaeanako akó i Godón amkoman koke angundako, zitülkus i kürü wirri tulmilüm atodako. A ibünkü darrü wirri tulmil koke tónggapórrón yarile, wata prropet Zonakazan ne wirri tulmila tómbapónórr.”†+
Yesu ibü we nümgütóp, da we wamórr.
Parrisi a Sadusi Pam, Ibü Kolae Umulbain Bóktan
(Mak 8:14-21)
5 Da umulbain olmala ta malu dakla dorro we baurrürr, Yesu ne yarilürr. Ibü bamrükürr brred amarrum inkü. 6 Yesu ibüka we bóktanórr wagó, “E ta mamka! E umul-umul kwarilün Parrisi akó Sadusi pam, ibü istabkwata.”‡+
7 I tibiób we ikik koralórr wagó, “Wa igósidi bóktanda, zitülkus mi brred koke tübarrmüna.”
8 Yesu umul bainürr i ne poko bóktan kwarilürr, da ibü nümtinóp wagó, “E iade ikikdakla yabióbka wa, ‘Mibü brred myamem babula.’? 9 E ia ⌊küp apad⌋ küsilanakla? Yabü ia koke ngambangólda, ka ne 5 brred syórr nangónarre 5,000 pam ngabyónüm? E ene bamirrün alo pokodógab ia nigó alóp murrnausnarre? 10 Akó ene 7 brrede, ka akó 4,000 pam ngabyórró. Yabü ia koke ngambangólda, e akó olgabi nigó alóp murrnausnarre, ne pokoa baminürr? 11 E wa küp tai koke iade apadódakla, ka yabüka brredankwata koke bóktan namüla? Yabiób tai ngabkónamke Parrisi akó Sadusi pam, ibü istdügab!”
12 Da ene pokodó umulbain olmala küp we esenóp, wa ibüka igó poko koke bóktan yarilürr tibiób morroal ngabkanóm brredan istdügab, a wa Parrisi akó Sadusi pam, ibü kle-kle umulbainankwata bóktan yarilürr.
Pita Yesun Müsirrga Yónürr
(Mak 8:27-30; Luk 9:18-21)
13 Yesu wamórr we bwóbdü, Sesarria Pilipi§ wirri basirr nege. Wa tóba umulbain olmal nümtinóp wagó, “Pamkolpama ia bóktandako, ka nótókla, Pamkolpamab Olom?”
14 I oyabóka wagó, “Ngibürr pamkolpama igó bóktandako wagó, ma Zonla, ⌊Baptaes Bain⌋ Pam. Ngibürra ma igó bóktandako wagó, ma prropet Ilaezala, ngibürra wagó, ma prropet Zerremaeala, akó ngibürra go wagó, ma darrü prropetla, ngaen nótó tamórr.”
15 Wa ibü nümtinóp wagó, “A yadi, e wa ia gyagüpi tótókdakla kürükwata, ka nótókla?”
16 Saemon Pita bóktan yalkomólórr wagó, “Ma ene ⌊Kerrisola⌋, arról Godón olom.”
17 Yesu oyaka bóktan we yalkomólórr wagó, “Marüka barnginwóm ki yarilün, Saemon Pita, Zonón olom! Ini amkoman bóktana popa pamdógab koke tame. A marüka ini bóktan kürü Aba okaka simzazile, kwitüm nótókase!
18 “Akó ka marü igó ayaldóla, ma Pitala.* Ini wirri ingülküp kwitüm, ka sab kólba sos we elo. Büdülan arünga sab kürü sos kokean ⌊ut-ut ine⌋. 19 Ka sab marü balngomól arüng mókyeno pamkolpam ok bainüm ia Godón Kingzan Balngomóldó barrbünüm, ta ia koke.† Ma ini tüpdü pamkolpam ne kla tómbapón-gum nólenónómo, ka ta kwitüm kuri nólenónóma, akó ma tüpdü pamkolpam ne kla ok ninünümo, ka ta kwitüm ok kuri ninünüma.”+
20 Yesu tóba umulbain olmal arüng bóktan we nókyenóp wagó, “Darrü pam azazilgu igó, ka ene Kerriso módógla.”
Yesu Tóba Azid Aeng akó Büdülankwata Bóktanórr
(Mak 8:31–9:1; Luk 9:22-27)
21 Ene ngürrdügabi, Yesu tóba umulbain olmaldó tóba panzedó we pupo bainürr wagó, “Ka sab Zerrusalem wirri basirrdü wamo abün-abün azid aengóm ⌊balngomól byarrmarr pamdógabi⌋, wirri prristdügabi, akó Mosesón gida umulbain pamdógabi. Sab kürü büdülümpükü kómkólórre a aüd ngim ngürrdü, God kürü sab kürsümüle arróldó.”
22 Pita oya tebe-tebe pokodó idódürr, da wa oya agórr wagó, “God gyaur ki yarilün marüka! Inzan klama sab kokean ki tómbapó marüka!”
23 Yesu tübyalüngürr, da Pitaka bóktanórr wagó, “Yaya kürükagab, satani, ma kakota alkomól! Ma kürü kwat murrausüm kaindóla. Zitülkus módóga, ma Godón elklaza koke gyagüpi amandóla, a marü gyagüpitótók tüpan elklazadóma.”
24 Yesu tóba umulbain olmaldó bóktanórr wagó, “Nadü oloman ubi yarile kürüka solkwat akyanóm, wa tóbabóka imrüke. Wa tóba krros bügasile azid aengóm kazan, ó kürüka solkwat tókyale.+ 25 Zitülkus módóga, nadü olom ubi yarile tóba tüpan arról zid ainüm, wa sab tóba ⌊ngarkwat-koke arról⌋ imrüke. A nadü oloma sab tóba tüpan arról imrüke kürübókamde, wa sab tóba ngarkwat-koke arról esene.+ 26 Ia laró morroala, darrü pama ini tüpan elklaza blaman azebóm, a tóbanan ngarkwat-koke arról ma ki imrüke? Ia darrü kla asine, wa tóba ngarkwat-koke arról sab ia salkomóle? Babula!
27 “Ka, Pamkolpamab Olom nótókla, tótók kari pokola kólba Aban ⌊wirri kómal zyónpükü⌋ akó kólba anerrupükü. Ka sab darrem nüliónünümo darrpan-darrpan pam tibiób tórrmen ngarkwatódó.+ 28 Ka yabü amkoman poko byaldóla: e ngibürr aini nidipakla bórrangórrón, sab koke nurrbarino kókó ka, Pamkolpamab Olom nótókla, nóma tamo, kólba king ngi baterrón, pamkolpam balngomólóm.”
+ 16:1 Metyu 12:38; Luk 11:16 * 16:3 Ngibürr Grrik bóktane tange wibalómórrón pebadó, atang opor 2 akó 3 babulako. † 16:4 Zona ngaen aüd ngürr wapian dupidüzan amanórr, Yesu sab ta aüd ngürr gapókdó yarile. + 16:4 Metyu 12:39 ‡ 16:6 istabkwata wa igó poko bóktanda wagó, ibü kolae tonarrabkwata. Ist plaoa por bapón klama. Mórrke-mórrke módóga: yeast. Kari ist burua plaoa wirri ainda. Ini alap-alap bóktan inzana: ista plaoazan wirri ainda, Parrisi akó Sadusi pam, ibü kolae bóktan tulmila pamkolpamab gyagüpitótók kolaedó amarru kain kwarilürr. + 16:6 Luk 12:1 § 16:13 Sesarria Pilipi: Pilip king Errodón siman olom yarilürr. Wa ene basirr elórr, da tóba ngi ekyanórr. Igósidi, Sesarria Pilipi, oya küp módóga: Pilipün Sesarria. * 16:18 Pita, Grrik bóktane oya küp módóga: wirri ingülküp. † 16:19 Grrik bóktane ma inzan angrirrüna: Ka sab marü key mókyeno Godón Balngomól Bwób mamtae tapakum. + 16:19 Metyu 18:18; Zon 20:23 + 16:24 Metyu 10:38; Luk 14:27 + 16:25 Metyu 10:39; Luk 17:33; Zon 12:25 + 16:27 Metyu 25:31; Rrom 2:6