11
Yesuné Talepaae moma dere ala yó melale fo
(Mat 6:9-15, 7:7-11)
1 Téró me sukamó. Yesu a̧ me tikimó bitu, moma du beterepó. Atéró, moma yóló kemetepa, ama yó matere whi̧ beta̧né a̧paae duraalu, “Tale-ó, Jon-né ama yó matere whi̧rapepaae Kótópaae momatere ala yó melale kaae, naao da̧kélé yó melaasepé,” yalepó.
2 Ai fo depa, ama atimapaae duraalu, “Diaao̧ Talepaae moma dere ala etéró yae.
‘Aya-ó, ya̧ta dowi ala mo beta̧kélé munire Kótó betereteiné so whi̧ feané naao doi wisinaale doasi muló̧póló yae.
Naao tȩteróló kaae tare ao̧mó mole ala wisi wó̧póló yae.
3 Be dȩ doko̧ beta̧ beta̧mó da̧né naaire o̧la naao su̧mó a̧lae.
4 Mepaae so whi̧né da̧paae erale dowi ala kwia tani, me o̧la meipóló ha̧le kemeratapa, da̧né dowi ala kwiakélé naao ha̧le kemerae.
Téturaalu, su̧ sere alané da̧ deé nalao̧sóró, naao da̧ a̧lisóró fae.’ ”
5-6 Téró, ama atimapaae duraalu, “Dia̧kó beta̧ whi̧né ama fulumu whi̧ saletómó wóló betepa, a̧ diliki su̧ tua̧tamo ama noma beterepaae fóló duraalu, ‘No-ó, ya̧lo fulumu whi̧ mióti sókó waleteteiné naaire o̧la meitepa, ya̧paae bred o bula sorekó a̧ maletamo melaasepé fo dekéró yó tapa, noa ala yaaloé?’
7 Ai be dolomó betere whi̧né i fo yaalopó. ‘Be tu̧ kinóló ya̧lo naale senaaletamo fireteiné turukó holóló, naao kematere o̧la menanénipa, ȩpaae dotopoi fo ekesé,’ dua dapó. 8 Ya̧lo dia̧paae i dere ape. Kale whi̧ a̧ halaainé kematóró ha̧le yó tapa, ama fulumu whi̧ turukó horóló kematere o̧la manénipatei, mo su̧mótóró melaalo ai ape.
9 Atérapa, ya̧lo dia̧paae i dere ape. Talepaae me o̧lakó kematepa, ai kematere o̧la melóo, keketepa ti ai o̧la mo kolóo, tu̧ tuki̧yae yóló tu̧ dupa, ti tuki̧ yóo yaalopó. 10 Ti noatepae, mepaae kematere so whi̧né ti mo sua dapó. Mepaae so whi̧né keketepa ti ai o̧la mo kilitua dapó. Mepaae so whi̧né tu̧ tuki̧yae yóló tu̧ dupa, atétere so whi̧ wó̧póló tu̧ tuki̧tua dapó.
11 Dia̧kó me whi̧né diaao̧ naale senaalené yakópóló kematepa, ya taaróló, dowi wuli male melaaloé? 12 Ó naao senaale naalené ba kekó ‘A̧lae’ depa, ai kematere o̧la taaróló, whi̧ tukó nokole to̧ melaaloé? Meipó. 13 Dia̧ dowi ala du betere whi̧rape bitutei, diaao̧ naale senaalemó wisi wisi o̧la matere ala diaao̧ ai kisipare ape. Atére kaae, mepaae so whi̧ dené Dȩi Kepe Wisi kematepa, ó hepen-mó betere diaao̧ Aya Talené mo melaalo ai ape,” yalepó.
Yesupaae Belsebul-né fotoko̧ratepa dapó yale fo
(Mat 12:22-30, Mak 3:20-27)
14 Téró me sukamó etéyalepó. Dowi kepené whi̧ beta̧ ko̧ló nomonó betepa, Yesuné dóló ho̧konalepó. Atétepa, kale dowi kepe sókó furaalu, ama fo kaae sóró deremó, ai touró betere so whi̧ feané sirayalepó. 15 Atétepa, mepaae so whi̧né duraalu, “Aita, dowi keperapené topo kepe Belsebul-né fotoko̧ratepa, dóló ho̧konótu beterapó,” yalepó. 16 Ai fo depa, mepaae whi̧rapené ama noa ala deró a̧ su̧ sóró ka̧ae kilituraalu, a̧paae hepen bemó mole beta̧ fareyópu eratapóló da̧né kisipa yaaipa, erae yalepó.
17 Atéró mutere tuȩ́ tiki Yesuné kisipa yóló atimapaae duraalu, “Mepaae doasi topo whi̧rape atimané tȩteróló kaae tare tua̧mó atimasisitei bóe dupa, ti tȩteróló kaae tare ala mo haepaae doropóló doyóo, beta̧ be huluamó betó mole so whi̧kélé atimasisitei bóe dupa, ti ai be haepaae doropóló mo doyóo yaalopó. 18 Satan ama fake atimasisitei bóe dupa, ti ama tȩteróló kaae tare ala netéró fotoko̧ buaaloé? Ya̧lo i dere fota, diaao̧ ȩpaae ya̧ dowi keperapené topo kepe Belsebul-né fotoko̧ratepa, ho̧konótu beterapó depa i dere ape. 19 Ti diaao̧ ȩpaae topo kepe Belsebul-né fotoko̧ratepa, dóló ho̧konalepó dere-a, dia̧ fakenékélé dóló ho̧konótu betere ala né fotoko̧ratepa de? Motamo Kótóné fotoko̧ bulatepa dapó depa, ti fo tokó̧ló taletere sukamó atimanétei dia̧ só deraalopó. 20 Téretei, ya̧lotamo Kótóné fotoko̧né dowi keperape dóló ho̧konélipa, ti Tale Kótóné tȩteróló kaae tare ao̧mó mole ala dia̧ tua̧paae wóló i mole ape.
21 Fotoko̧ bole whi̧né be ó o̧la o̧la mepaae whi̧né dorao̧sóró, sesé duraalu, kale whi̧né ama to̧ró dikitamo tawóló, siki siki yóló kaae tapa, whi̧ mené doraalomeipó. 22 Téretei, mepaae doasi fotoko̧ bole whi̧né bóe sókó wouraalu, kale doasi fotoko̧ bole whi̧ dóló tȩteróló, bóe dele o̧la o̧lakélé fea fasóló, ama bemó muó mole wisi wisi o̧lakélé fea sóró ama be whi̧tamo a̧li yaai sóró fulapó.
23 Whi̧ me de ȩtamo beta̧mó bitinipa, ti ȩtamo bóe dilapó. Whi̧ me de ȩtamo bitu, ȩ fasóló o̧la o̧la beta̧paaeróló munénitepa, ai whi̧né ya̧lo o̧la o̧la ho̧ko besekératapó.
24 Atéró, kale dowi kepe whi̧né depe tua̧mó beteretei, sókó furaalu kópui hae tikipaae a̧ feléyóló betaaire tiki keka̧airaalu fua dapó. Atéró fóló, kelenalemó betaaire tiki kilinitepa, a̧ take betale be kelaai momó fesaae faai dapó dua dapó. 25 Atéró a̧ sókó wóló kelenalemó, kale be wisiyóló fuóló taae faróló, wisiró betepa keletapó. 26 Téró, kale dowi kepe a̧ momó fóló, mepaae dowi ala mo turó fa̧ane wȩikeró keperape dape sóró, kale bepaae momó biti̧ walapó. Atétepa, kale whi̧ a̧ take bitu sawa doyaletei, mió mo ti doyó faalopó,” yalepó.
27 Atéró Yesuné ai forape du betepa, so whi̧ fea betó mole kuamó so beta̧né fo fakeyóló duraalu, “Ya̧ deyóló awa̧ male so naao hae Tale Kótóné wisiró beterapa, a̧ hai̧né sinóló beteró̧póló yae,” yalepó.
28 Ti fo depa, Yesuné atimapaae duraalu, “Ai dukiratere fota mepaae whi̧ de Kótóné fo wosóló, sya fóló erótu betere so whi̧ta, Tale Kótóné wisiró betereteiné hai̧né sukutu beterapó,” yalepó.
Yesupaae me ala yaairemó dere fareyópukó erae yale fo
(Mat 12:38-42, Mak 8:12)
29 Téró, so whi̧ fea wóló touró betepa Yesuné duraalu, “Mió i alimó betere so whi̧ dowi alané fa̧anutei, ȩpaae doasi sira yaaire me fareyópukó erae du beterapó. Tépatei, me kae eraalomeipa, mo take Jonapaae erale ala kaae beta̧ eratepa kelaalo ai ape. 30 Ti noatepae, Ninipa so whi̧né Jonapaae erale fareyópu kilituraalu, ita Kótóné dotonale whi̧póló kisipa moipakalepó. Atéyale kaae, mió i alimó betere so whi̧nékélé Whi̧né Naalemapaae eratere ala kilituraalu, ita Tale Kótóné dotonó betere whi̧pó kisipa muaalo ai ape. 31 Beta̧ Saoti hae kwia tȩteróló betere doasi topo kwin soné mió i alimó betó mole so whi̧tamo fo tokó̧ló taletere be dȩmó, dia̧ só deraalo ai ape. Ti noatepae, ai sota hae kwia dene falepaae biti wóló, Solomon-né fosó fosói kisipa muóló yó matere fo wosaai walepó. Téyaletei, Solomon-né mole kisipa bosenóló whi̧ beta̧ i betere ape. 32 Téretei, Ninipa be hulua so whi̧ró dia̧ mió i alimó betó mole so whi̧tamo só deraai fo tokó̧ló taletere be dȩmó atimanétei dia̧ só deraalopó. Ti noatepae, atima Jonané yó mótu betale fo wosóló, kisipa tiki feteyalepó. Tépatei, Jonakélé tȩteróló bosenée fale mo doasi sekȩ́ whi̧ beta̧ wóló i betere ape.
Keleta tiki fea dȩró betere sa̧ su̧pó yale fo
(Mat 5:15, 6:22-23)
33 Mo whi̧ beta̧nékélé, lamp sa̧ dȩróló kinéli tikipaae ó nukuné husiróló mulótimipó. Dȩróló daalótua dere tikimótóró mulótua dapó. Mepaae so whi̧ be dolopaae wapa, ai dȩmó beteró̧póló, dȩró beterapó. 34 Naao keleta, ti tiki turó dȩró betere lamp sa̧ su̧ ai ape. Naao kele tamo wusuró wisipa, ti naao tikikélé turó dȩrapó. Téretei, naao kele tamo wusuró dilikipa, ti naao tikikélé turó dilikirapó. 35 Naao tiki tua̧mó dó tare dȩ diliki yao̧sóró, mo hotowa yóló kaae tawae. 36 Térapa, naao tiki turótamo dȩpa, ti tiki me kwiapaae sawa dilikikélé ini, tiki featóró dȩyó furaalu, belapaaekélé sókó faalo ai ape,” yalepó.
Yesuné Farisi whi̧rapepaae wiyó yae yale fo
(Mat 23:1-36, Mak 12:38-40, Luk 20:45-47)
37 Yesuné ai fo yóló kemetepa, Farisi whi̧ beta̧né a̧tamo o̧la naairaalu ama bepaae dapesó fóló, o̧la nukuatere ni fake tómó tiróló beterepó. 38 Atéru, Yesu o̧la naairaalu, atimané mara mole ala sya furaalu, folosóró ama naase fokunitepa, kale Farisi whi̧ a̧ hokomó sókó fu sirayalepó.
39 Atétepa Talené a̧paae duraalu, “Aita motei, dia̧ Farisi whi̧né o̧la nokole nukuró wutitamo ha̧le tómó ere bólu maaté fukutua dapó. Téturaalu, diaao̧ tiki tua̧paaeta, ti fea o̧la senée yóló ekȩletere alaró ukusitere alatamoné ai fa̧ane ape. 40 Dia̧ okokoi tuȩ́ mole whi̧rape-ó, Kótóné diaao̧ tó tikimó ere ala fea taleturaalu, u tua̧paaekélé tale dumipóló de? 41 Diaao̧ nuku tua̧mó mole o̧la sóró yolealere so whi̧ tao sóró melae. Atétepa, ti diaao̧ tiki tua̧mó ere ala fea Kótóné kilitu, mo koko̧rapó fo yaalo ai ape.
42 Farisi whi̧rape-ó, dia̧né kutómó ere sawa o̧lakélé naase tamo supa, dekeyóló beta̧ Kótópaae ha̧le móturaalutei, mo donotóró taletere alaró Kótópaae yaala sókó fole alatamo sisópaae erótu beterapó. Atére alamó doasi sekȩi ala dia̧ tu̧paae waalopa, wiyó yae. Donoyóló taletere alaró Kótópaae yaala sókó fole alatamo touróló, Kótópaae ha̧le matere alakélé ua̧sóró mo wisi ua̧pó.
43 Farisi whi̧rape-ó, dia̧ fo wosetere bepaae furaalu, doasi doi mole whi̧rape bitua dere tikimótóró betaai ekȩle yóo, o̧la dotonatere tikimó daalukélé, so whi̧né doasi whi̧ wisi-ó yóo, yóló dukiratere koko̧mó ai ala dua dapó. Atétere alamó dia̧paae doasi sekȩi ala waalopa wiyó yae.
44 Farisi whi̧rape-ó, dia̧ta u tu̧paae whi̧ dou epatei ha̧le tiki ao̧pa, ai tómó so whi̧ fua wua du beterapó. Ti dia̧ta, douró betere whi̧ kaae ao̧rapa, wiyó yae,” yalepó.
45 Tétepa, Moses-né asȩre fo yó matere kisipa fosóre whi̧né a̧paae duraalu, “Yó matere whi̧-ó, naao ai dere forapené da̧ mo ti só deratapó,” yalepó.
46 Ti fo depa Yesuné duraalu, “ Moses-né asȩre fo yó matere whi̧rape-ó, diaao̧ so whi̧paae i ala yae, i ala yao̧se, du betere alata, doa sekȩi o̧la so whi̧né hu̧lumó belerótu dere kaae du beterapó. Ai sekȩi o̧la diaao̧ belerótu bitutei, atima fasóló tao sere alamo dumipó. Atérapa, dia̧paae waaire sekȩi alamó wiyó yae.
47-48 Take diaao̧ noutererapené dale Kótóné ko̧ló whi̧rape dourale tiki be wisiyóló tȩnótu beterapó. Mió atétu betere alané diaao̧ ayarapené whi̧ dale ala wisirapóló, ha̧keamó yó matapó. Atéteremó dia̧paae doasi sekȩi ala eraalopa, wiyó yae. 49 Atéró betale alamó Kótóné ama fosó fosóre kisipa sya furaalu, i fo erapó.
‘Ya̧lo ko̧ló whi̧raperó aposel whi̧rapetamo atima beterepaae dotonaalotei, mepaae whi̧ mo ti dóo, mepaae ha̧le susupuróo yaalopó,’ erapó.
50 Atérapa, mo take kaae sóró dilé wale ko̧ló whi̧rapené samearó mió diaao̧ du betere whi̧rapené sameatamomó kwia turó mió i alimó betere so whi̧ diaao̧ saalo ai ape. 51 Ita, mo dapó. Atéyaaire alata, Abel-mó kaae sóró dilé wóló, kale momatere bemó Kótópaae simó suku̧laa dalatere tikiró kae tukóló muló betere be ke tua̧mó dale whi̧ Sekaraiamó da̧le yóló kwia feata, mió i alimó betó mole so whi̧né saalopó.
52 Moses-né asȩre fo yó mótu betere whi̧rape-ó, Kótóné mo bete mole alapaae sókó faaire so whi̧ fao̧sóró tu̧ tuki̧tere ki diaao̧ fasó salepó. Ti dia̧ta, ai tu̧mó fumitei, atima faai du betere so whi̧ diaao̧ sesétu beterapó. Atétere alamó dia̧ doasi sekȩi ala saalopa, mo wiyó yae!” yalepó.
53 Ai fo yóló kemetepa, Yesu a̧ felemó, kale Farisi whi̧raperó Moses-né ere fo yó matere whi̧rapetamoné a̧ só deraairaalu, deteraai fo du betalepó. 54 Aita ha̧le mei, a̧ ha̧sókó fuléró kelaai kae kae wosetere fo du betalepó.