- Galat
- <
- 3
- >

3
Mummino kun uune Unde Kamilen̰ me?
1 Kune ɗoŋ siiɗo Galat no, kuneʼŋ elkiyaguŋ umbo! Wee wee un tiʼn digge me? Para maŋ taaya kʼIsa Almasi an ti yʼ tiike ekkʼundumu wede zaapu tʼekki bakadí kaŋ tontilko an un ti ruute a ɗaanaguŋ, kun illiga keren̰. 2 Iŋkino maŋ ni dehu nʼun diʼn tonde a munɗa soo: Unde Kamilen̰ Raa yʼun ele gette kono kun diine urzi kʼoogoro Yawudiyagi kunuŋ, kun illiga Rabila Majjaanawa wo kun dʼumɓe ko? 3 A munɗa geŋ kune elkisaguŋ umbo me? Ki poone kun iise tʼurzi kʼUnde Kamilen̰, wo aŋkeŋ kun dehu kun a-ti ɗaŋge tʼurzi munɗa wede tudde ti dehu. 4 Kune kun elkiyo miŋ beeko ere kun uune pay ti Raa gette, todʼte ki bita ko? Aha, ki bita ye! 5 Kun ollo kay, aame Raa yʼun ele Unde Kamilen̰ wo yʼaaze sulɗi kʼarmika a diinaguŋ geŋ, yʼisiyo kono kun daaniya urzi kʼoogoro kunuŋ, kun illiga Rabila Majjaanawa wo kun dʼumɓe ko?
Raa yi ziipe beeko a Ibirayim
6 An riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa a tukkʼ Ibirayim, anʼde: «Yi ziipe addí a Raa, iŋkino Raa yʼa yi wulle yoŋ ki diine a ɗaanadí*3.6 Kun wollo adda mattup ki Zenez 15.6 wo Romeŋ 4.3..» 7 Kun ollo ono en̰n̰o: ɗoŋ i ziipe addaŋ a Raa ɗaŋŋal ita kʼin̰n̰i kʼIbirayim me†3.7 Kun wollo adda mattup ki Romeŋ 4.16.. 8 Ti kaaga Raa yi-ti gize rabila majjaanawa gette a Ibirayim, yʼede: «Ita ɗuwo pay an tʼoona beeko tʼurzi kee‡3.8 Kun wollo adda mattup ki Zenez 12.3; 18.18; 22.18; 26.4; 49.10..» Geŋ iŋkino an riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa, ɗoŋ Yawudiyagi ye toŋ Raa yʼan isa ki diine a ɗaanadí tʼurzi zaapu kʼaddaŋ a yode. 9 Iŋkino maŋ ɗoŋ i ziipe addaŋ a Raa geŋ an uune beeko pây aa kʼIbirayim wede yi ziipe addí a Raa.
10 Wo ɗoŋ pay i daaniya urzi kʼoogoro Yawudiyagi geŋ duuɗiyo Raa a eedaŋ, kono ono eŋ an riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa, anʼde: «Duuɗiyo Raa a wede soo daayum yʼa ki ti sooru ye a sulɗi pay ɗoŋ an riiŋe adda mattup kʼoogoro Muusa me§3.10 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 27.26..» 11 Kine inʼni suune ono geŋ keren̰, wede yʼa tʼise ki diine a ɗaana Raa tʼurzi kʼoogoro umbo, kono ono eŋ an riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa, anʼde: «Wede Raa yi yi wolliyo ki diine a ɗaanadí geŋ, yoŋ yʼa lekka tʼurzi zaapu kʼadde a yode*3.11 Kun wollo adda mattup ki Abakuk 2.4 wo Romeŋ 1.17..» 12 Ɗerec, urzi kʼoogoro ti wede ki zaapu kʼadde a Raa soo ye. Wo ɗe ki oogoroʼŋ, wede yʼa tʼizira a urziyagi kʼoogoro pay gen̰n̰o maŋ, tʼurzi geŋ yʼa lekka†3.12 Kun wollo adda mattup ki Lebitik 18.5 wo Romeŋ 10.5..
13 Para maŋ kono kʼoogoro Muusa gette kine duuɗiyo Raa a eediŋ, iŋkino maŋ Isa Almasi batum yʼa iido, yʼa tʼumɓe duuɗiyo kine wo i-dʼuupe eedí, iŋkino yʼin diʼn uɗɗe ti duuɗiyo gette. Geŋ ono eŋ an riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa, anʼde: «Wede tuuku an ti yʼ doɗɗiyo ekkʼundumu geŋ, duuɗiyo Raa a eedí‡3.13 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 21.23..» 14 Geŋ a tʼize iŋkino kono tʼurzi Isa Almasi, beeko ere Raa yi ruute yi tʼela a Ibirayim a-teepe a ɗoŋ Yawudiyagi ye pay. Geŋ kine toŋ tʼurzi zaapu kʼadde a Isa in dʼuune Unde Kamilen̰ ere Raa yi ruute yʼin tʼela te.
Oogoro ti ono ɗoŋ Raa yi ruute yʼaasa
15 Zemɓa ki nuŋ, nʼun di rooto munɗa wede a urzi lekkiyadiŋ ere aŋken̰n̰o: Aame wede yi tʼaahe kʼunto geŋ, onamí ɗoŋ yi riiŋe a urzi dokkiɗe laalayí, wenɗa yi kʼaane yi ki tiʼn latte ye, wo yʼa kʼoŋke munɗa ti doolo ye. 16 Geŋ iŋkino ki ono ɗoŋ Raa yi ruute yʼaasa a Ibirayim wo kʼeda kʼin̰n̰izí toŋ maŋ. Ti kaaga adda mattup ki Raa, an ki riiŋe ye «a tukkʼita kʼin̰n̰izí pay», aakede a kane ɓaadaŋ geŋ me. Wo ɗe an riiŋe «a tukkʼulo soo tʼita kʼin̰n̰izá», geŋ i-kaza ti ulo wede soo§3.16 Kun wollo adda mattup ki Zenez 12.7., yoŋ Almasi. 17 Onamó en̰n̰o ɗoŋ ni dehu nʼa roote me: Ki poone Raa yi gitte taasuwa ti Ibirayim tʼurzutú. Saŋ iide ozzine meeda piɗe uto ada gʼaɗo*3.17 Kun wollo adda mattup ki Zenez 15.13 wo Egzod 12.40. maŋ, Raa yi-dʼele oogoro a Muusa. Iŋkino maŋ oogoro gette ti kʼaane ti ki tʼîde taasuwa gettiyo ye, para maŋ ono ɗoŋ Raa yi ruute yʼaasa geŋ a tʼisa ki bita. 18 Wo aame sulɗi ɗoŋ Raa yi boohiyo a ɗoŋzí geŋ kiʼni tʼoone tʼurzi kʼoogoro maŋ, geŋ i-kaza sulɗiʼŋ kiʼni tʼoone tʼurzi kʼono ɗoŋ Raa yi ruute yʼaasa ye. Wo ki too maŋ, Raa yi-ziipe beeko a Ibirayim tʼurzi kʼono ɗoŋ yi ruute yʼaasa.
19 Ɗe iŋkino maŋ, ki moo me Raa yʼa elo oogoro a Yawudiyagi me? Oogoro gette Raa yi tʼele kono tʼin di kize doopiɗadiŋ ere a urzizí, bini aaniya kʼulo ti biza bumɓu kʼIbirayim wede Raa yi ruute yʼa yi tʼigibo. Oogoro gette yi tʼele ti bize maaleekiyagi, wo wede i konso diinayaŋ yʼan di ruute†3.19 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 5.2-5 wo Naabo ɗoŋ zina 7.53.. 20 Wo aame munɗa ki wede soo maŋ, geŋ i ki dehu wede yʼa ki koone a diine ye. Raa yoŋ soo ɗaŋŋal‡3.20 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 6.4. wo yʼaane.
21 Geŋ i-kaza oogoro gette dokki ko ti ono ɗoŋ Raa yi ruute yʼaasa me? Aha, dokki ye! Aame oogoro gette Raa yi tʼele tʼan tʼele lekkiyo a ɗuwo maŋ, geŋ wede yʼa aane yʼa tʼise ki diine a ɗaana Raa tʼurzi kʼoogoro me. 22 Ɗerec, an riiŋe ti kaaga adda mattup ki Raa, ɗoŋ a duniya pay eŋ adda kʼolɗiko, iŋkino Raa yʼa elo munɗa wede yi ruute yʼan tʼela a kane ɗoŋ i ziipe addaŋ a Isa Almasi tʼurzi zaapu kʼadde a yode.
23 Ki poone urzi zaapu kʼadde a Isa yʼa aana geŋ, kine daŋgay a urzi kʼoogoro bini onniyo ere Raa yiʼn tʼiiɗiba ita a urzi zaapu kʼadde a Isa. 24 Iŋkino maŋ oogoro gette tʼa guune ere boohiyadiŋ, bini aaniya kʼAlmasi, kono tʼurzi zaapu kʼadde a Raa yʼin diʼn isa ɗoŋ ki diine a ɗaanadí. 25 Aŋkeŋ onniyo ki zaapu kʼadde a Almasi tʼiina geŋ, kine ti ɗanɗi kʼoogoro ye baa.
In̰n̰i Raa
26 Ɗerec, tʼurzi zaapu kʼadde a Isa Almasi wo ti lekkiyo ere kettiyo kaŋ soo ti yode geŋ, kune pay kun tʼize in̰n̰i Raa. 27 Iŋkino maŋ kune pay kun ti zuyye batem geŋ kun aa ti gitte kaŋ soo tʼAlmasi, kun tʼusse Almasi. 28 Geŋ âhuntu tudde umbo: Eŋ Yawudusu eŋ Yawudusu ye, eŋ ɓule eŋ ɓule ye, eŋ kule ette erewo umbo. Kine pay miŋ soo in lekkiyo kettiyo kaŋ soo tʼIsa Almasi. 29 Aame kune ki Almasi maŋ, geŋ kune ita kʼin̰n̰i kʼIbirayim, wo kune i koona a sulɗi ɗoŋ Raa yi boohiyo a ɗoŋzí, a-tʼetta a ono ɗoŋ yi ruute yʼaasa me.

- Galat
- <
- 3
- >

*3:6 3.6 Kun wollo adda mattup ki Zenez 15.6 wo Romeŋ 4.3.

†3:7 3.7 Kun wollo adda mattup ki Romeŋ 4.16.

‡3:8 3.8 Kun wollo adda mattup ki Zenez 12.3; 18.18; 22.18; 26.4; 49.10.

§3:10 3.10 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 27.26.

*3:11 3.11 Kun wollo adda mattup ki Abakuk 2.4 wo Romeŋ 1.17.

†3:12 3.12 Kun wollo adda mattup ki Lebitik 18.5 wo Romeŋ 10.5.

‡3:13 3.13 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 21.23.

§3:16 3.16 Kun wollo adda mattup ki Zenez 12.7.

*3:17 3.17 Kun wollo adda mattup ki Zenez 15.13 wo Egzod 12.40.

†3:19 3.19 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 5.2-5 wo Naabo ɗoŋ zina 7.53.

‡3:20 3.20 Kun wollo adda mattup ki Deeterenom 6.4.

© 2019 WBT