- Wäuŋuiŋqä
- <
- 3
- >

3
Pitä iqutä, Jonä iqutä, yukä quvqä hŋque äŋguä iwimäkkiyiŋqä
1 Hiunji awiyqä hŋqueŋi, Israitqä iqua quwqä tääqä tqäŋga etaŋgi, Pitä iqutä Jonä iqutä, hiqäva-imäkqä aŋä iuŋqä äukiyi. 2 Iŋgaŋi ämaqä hui, yukä quvqä-täŋä hŋque isuäŋä äqäŋga äpkuwi. Ämaqä iqu, känai yukä quvqä iiŋäque änyuekqe. Qu iqueŋi, hiunji ique-iqueŋi hiqäva-imäkqä aŋä hänaqä hŋqu, “Qeqätqeqä” äqonätaŋgqä-täŋä qäqiqi, qokä-apäkä aŋä yäpä yäŋgisa peyqaŋguwä iquau, mbqäŋqä tääqä tqämaŋguätŋqä, äpmuatemiŋuwi.
3 Iŋgaŋi ämaqä iqu, Pitä iqutä, Jonä iqutä, hiqäva-imäkqä aŋä yäŋgisaŋqä peyiŋqä iqaŋginyä äqunäqe, “Mbqä hui dapinyqä” ätukqe.
4 Iqu i tquaŋga, Pitä iqutä Jonä iqutä, ique hiŋuä yäŋänäqŋqä äqunyiyi, Pitä iqu, “Si hiŋuä yaqänyä” ätukqe. 5 Iwä ämaqä iqu, “Iquaqu nätmatqä hui dapiyŋqeqä” kŋuä vqaŋgi, iquaqui hiŋuä yäŋänäqŋqä äqunmiŋqe. 6 I iqaŋga, Pitä iqu tiiŋä ätukqe. “Nyi mbqä maiqunjqä. Itaŋga nätmatqä nyi ämeŋqe, äktapmqänä. Iŋi Jisasi Kraisi Nasäretqätaŋä Iqueqä yoqetaŋi, nyi si äktqänä. Pämä ätqäutnä, qaŋä uvä” ätukqe. 7-8 E ätuäqe, iqu iqueqä hipa ämuaŋgisa a ämäwqätätä, pämä ävauqumuatkqe. Ii iwimäkqaŋga, iqueqä yukitä, qoiqetä, maqänäŋi äŋguä wimäŋgaŋgi, pämä yäŋänäqŋqä ätqäutä, qaŋä ikäkqe. Iŋgaŋi iqu qaŋä tkamä-tkamä äwätä, Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe haqeqä ämamäutä, iquaqutä hiqäva-imäkqä aŋä yäpä yäŋgisa anä äpekuwi.
9 Qokä-apäkä eeqänäŋä iqua, iqu qaŋä äwätä, Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeqä mamäuqaŋgi äquŋguwi. 10 E äqumbiyi, qu näqŋqä tiiŋä ekuwi. “Ämaqä tqu, hea ique-ique hiqäva-imäkqä aŋä hänaqä qeqätqä iu äpme, mbqäŋqä tääqä änatqämanätŋqä iquvqä.” Itaŋga qu, yäuŋuä ipu, “Tä änääŋätiyä” tpu ipu, kŋuä kuapänä indqänmiŋuwi.
Pitä iqu kukŋuä awi, hiqäva-imäkqä aŋä yäpä iŋgisa ätkqeŋqä
11 Qu iiŋä ipiyi, maqänä äpäpu, ‘Solomonä iqueqä aŋä mätävätiŋiqä’ ätmiŋuwä iqi ätimäupiyi, yukä quvqä iqu, Pitä iqueätä, Jonä iqueätä, hipa a äqätä tqäutaŋgi äquŋguwi. 12 Pitä iqu i iqaŋgä äqunäqe, “He Israitqä iquenyä, nätmatqä tä timäuqaŋgqeŋqä yäuŋuä ipu, hiŋuä yäŋänäqŋqä suŋqä yaqänäŋäuä?” ätukqe. “He kŋuä tiiŋä maeyqä pa inä! ‘Ämaqä tqu qaŋä äwqäqe, iquaquvqä yäŋänäqŋqä iutatä, suqä jänänäŋä imäkqä iutatä, imäkqinyqä.’ Oeyä! 13 Ii tiinji. Aprähamä iqueqä, Aisakä iqueqä, Jekopä iqueqä, neqä awäkaqä Goti Hanjuwä Iqu,*Aŋgumä Itmakqä 3:6 Iqueqä Wäuŋuä-wiyqä Jisasi Iqueŋi, yoqä naqä äyä äwikqeqä. Iqueŋi, he pizqä päsqä iquauä hipa iu vqaŋguwäŋgaŋi, Pailoti iqu, Ique hiŋuinä qunäwatmätä iqaŋga, he Ique tuwä äwiyäpu, Pailoti ique, ‘Ne Jisasi Iquenyqe, mäneŋqä iqiyä’ ätukuwiqä. 14 Ämaqä Iqu, Goti Hanjuwä Iqueqä yäpä iqinyä äpme, suqä jänäŋinä imäkqä-qu qäyä etaŋgqä-qe, he Iqueŋi tuwä äwiyäpu, ‘Ämaqä päsqä iqueŋi, hiŋuinä qunäwatiyä’ ätukuwiqä. 15 I etaŋgi he Ämaqä, häŋä-pmeqä mitimäuqä Iqueŋi, äpäsqaŋguwäŋga, Goti Hanjuwä Iqu Iqueŋi aŋgu ävauqumuatkqeqä. Ye, iiŋä timäuqaŋgi hiŋuä äquŋgueetaŋi, awä-tqä-qoyeyi. 16 Ye Ämaqä Iqueqä yoqeŋqä quuvqä eqiyäŋueä-qae, ga ämaqä, he hiŋuä äqunäpu näqŋqä equwä iqu, yäŋänäqŋqä ätimäuqe, ii Qäqueqä yoqetanji. I etaŋgi, iqu äŋguä imäŋgaŋgi äqunäŋuwi, ii Jisasi Iqu yeqä quuvqä heqiyqe yäŋänäqŋqä yemäkqaŋgqä iutanjqä” ätukqe.
17 “Ŋqä nyämaqäuä, hesä heyaqä ämaqä naqä iquatä, he änyä maqŋqä epu, Jisasi Ique ii iwimäkkuwiŋqe, nyi näqŋqä eŋänä. 18 Iŋäqe Goti Hanjuwä Iqu, Iqueqä hiŋuä-tqä iquau kŋuä iqä vqaŋgi, iqua ‘Kraisi ne ämineyqä atäuŋuä ikqä Iqu, haŋä-iqä meniqeqä’ ätäpu hiŋuä ätmiŋuwi. Ga Iqu, he Jisasi Ique päsqaŋgä hiŋuinä eqänätä, Iqueqä kukŋuä iiŋi, qäyunä äyä ätimäukqeqä. 19-20 Goti Hanjuwä Iqu hiqä suqä quvqe huätä maemäutŋqä eŋgaŋgutqe, hiqä kŋui äkunmäknäpu, suqä quvqe ävquatämäupu, Iqu-täŋä qäqiqinyqä aŋgi bpiyä. Iiŋä iquwi, Naqä Iqu hiqä hapä pmeqä änyä-häŋä etapätä, Jisasi Kraisi hiqä ämeyätŋqä ätekqä Iqueŋi, aŋgu dowatäŋqiyä. 21 I etaŋgi täŋgaŋi, Goti Hanjuwä Iqu nätmatqä eeqänäŋi, aŋgu änyä-häŋä imäkätqäŋgaŋqä, Jisasi Iqu qäukuä haqä yätu pmetätŋqe. Hea iŋgaŋqe, Goti Hanjuwä Iqu, hiŋuä-tqä, Iqueqä wäuŋuäŋqä ätekqä iqua, awä tpŋqä hiŋuiqänä ätuäŋqeqä. 22 Hiŋuiqänäŋi Mosisi iqu tii ätkqeqä.
‘Hiqä Goti Naqä Hanjuwä Iqu, heyaqä awiqisaŋä hŋque, hiŋuä-tqä nyi eŋqä-paŋä-qu hiätŋqä atäuŋuä yäniqeqä. Iŋi iqueä kukŋuä eeqänäŋi, he qänaknä iqäpŋqä.’†Kukŋuä-suqä 18:15 23 ‘Itaŋga hiŋuä-tqä iqueŋi, qätä mäwiyqä imipqe, qui imäknäpu, Goti Hanjuwä Iqueqä ämaqetäŋi, anä mäpmeqä ipnuwiqä.’‡Kukŋuä-suqä 18:19
24 I etaŋgi Samueli iqutä, huizi iquatä, hiŋuä ätqa äpmiŋuwä iqua, Goti Hanjuwä Iqueqä kukŋui awä ätäpu, nätmatqä täŋga tä ätimäuqeŋqä ätmiŋuwiqä. 25 Kukŋuä hiŋuä-tqä iqua ätmiŋuwitä, kukŋuä Goti Hanjuwä Iqu hiqä hewukauŋqä kukŋuä quti ämäsäukqetä, emeqiyä. Kukŋuä quti ämäsäutä, Aprähamä iqueŋi tii ätukqeqä. ‘Tqä taqä-tawäkataŋi, qokä-apäkä qua täu pmapnuwä eeqänäŋä iquauŋi, Nyi äŋguä iwimäkmniqeqä’ätukqeqä. 26 Iŋi he hŋqunä-hŋqunä, suqä quvqä huätä vquatämäupŋqä yätamäkqä eyätä, äŋguä emäkätŋqä iuŋqä, Goti Hanjuwä Iqu, Iqueqä Wäuŋuä-wiyqä Ique ävauqumuatäqetaŋi, henyqä ganä ändowatkqeqä” ätukqe.

- Wäuŋuiŋqä
- <
- 3
- >

*3:13 Aŋgumä Itmakqä 3:6

†3:22 Kukŋuä-suqä 18:15

‡3:23 Kukŋuä-suqä 18:19

© 2017 Wycliffe Bible Translators, Inc.