- Galatams
- <
- 0
- >

Galatams
nes kiek tik yra Dievo pažadų, 1:20 „jie jame yra „taip“, ir jame yra „Amen““ – Kristus yra tas, per kurį Dievas Tėvas išpildo visus savo pažadus žmonijai ir Juo tikintiesiems. Žr. Mt 5:17,Lk 24:44,Rom 4:16,I Jn 2:25 ir kitas eilutes apie pažadų ištesėjimą.jie jame yra „taip“, ir jame yra „Amen“ 1:20 „tam, kad per mus būtų šlovė Dievui“ – T. „į šlovę Dievui per mus“. Turbūt prasmė ta, kad Dievui atitenka šlovė, kai mes skelbiame Jo pažadus ir tikime jais, nes Jis visada ištesi savo žodį. Kai kas galvoja, kad „mes“ čia rodo tik į Pauliaus misionierišką komandą, ir tai galima interpretacija, nes II Kor 1:19 Paulius minėjo ir Silvaną (Silą) ir Timotiejų. Iš kitos pusės, Paulius dažnai vartoja žodį „mes“ kalbant apie visus tikinčiuosius.tam, kad per mus būtų šlovė Dievui. Taigi dėkui Dievui, kuris 2:14„per Kristų“ – Arba „Kristuje“.per Kristų visuomet mus 2:14„veda pergalės eisenoje“ – Gr. žodis θριαμβεύω (thriambeúō) vartojamas NT tik čia ir Kol 2:15. Gali būti kalbama (1) apie pergalės pasiekimą arba (2) apie tai, kad Paulius ir jo bendražygiai buvo paimti kaip karo belaisviai, Jėzui nugalint Šėtoną, ir jie dabar yra tarsi eksponuojami vertingi tarnai, arba (3) kad su Jėzumi švenčia pergalę (kaip pagrindinis vertimas).veda pergalės eisenoje ir per mus paskleidžia savo pažinimo aromatą kiekvienoje vietoje, Ne todėl, kad būtume savaime tinkami ką nors sumanyti tarytum iš savęs, bet mūsų 3:5„tinkamumas“ – Arba „sugebėjimas“, „atitikimas tarno pareigų reikalavimus“.tinkamumas yra iš Dievo, kuris taip pat padarė mus 3:6„tinkamais“ – Arba „sugebančiais“.tinkamais naujos sandaros tarnais – ne raidės, bet Dvasios, nes raidė užmuša, bet Dvasia duoda gyvybę. tai kaip gi Dvasios tarnystė nebus dar labiau šlovinga?! Tačiau kada tik 3:16„ji“ t. y., „širdis“.ji atsiverčia į Viešpatį, 3:16„šydas“ – Arba „gobtuvas“.šydas nuimamas. Viešpats gi yra ta Dvasia, ir kur Viešpaties Dvasia, ten laisvė. Bet mes visi, atidengtu veidu žiūrėdami lyg veidrodyje į Viešpaties šlovę, kaip tik 3:18arba: Viešpaties Dvasios.Viešpaties, 3:18arba: kuris yra Dvasia / dvasia.tai yra Dvasios, veikimu esame 3:18arba: permainomi.perkeičiami į tą patį atvaizdą iš šlovės į šlovę. Bet jei ir mūsų evangelija yra 4:3„paslėpta“ – Arba „uždengta“.paslėpta, ji yra paslėpta žūstantiems, kurių atveju šio 4:4„pasaulio“ – Arba „amžiaus“.pasaulio dievas apakino jų kaip netikinčių protus, kad jiems nenušvistų Kristaus, kuris yra Dievo atvaizdas, 4:4„šlovingos“ – T. „šlovės“; plg. I Tim 1:11.šlovingos evangelijos šviesa. Mat ne save pačius skelbiame, bet Kristų Jėzų – Viešpatį, o save – jūsų 4:5„tarnais“ – Arba „vergais“.tarnais Jėzaus dėlei. Nes Dievas, kuris liepė šviesai iš tamsos nušvisti, mūsų širdyse nušvito, kad suteiktų Dievo šlovės pažinimo šviesą Jėzaus Kristaus veide. Mes visaip spaudžiami, tačiau nepriverčiami sielvartauti; sutrikdomi, bet nenusivylę; persekiojami, bet neapleidžiami; mes parbloškiami, bet nesunaikinami, visuomet šen ir ten nešiodamiesi kūne Viešpaties Jėzaus mirimą, kad ir Jėzaus gyvybė apsireikštų mūsų kūne. Nes mes, gyvieji, dėl Jėzaus esame nuolat atiduodami mirčiai, kad ir Jėzaus gyvybė apsireikštų mūsų mirtingame kūne. Todėl mes nepailstame. Atvirkščiai, nors mūsų išorinis žmogus ir 4:16„genda“ – Žr. I Kor 15:50,Judo 10.genda, tačiau vidinis atnaujinamas diena iš dienos. Nes mūsų 4:17„lengvas prispaudimas“ – T. „prispaudimo lengvumas“.lengvas prispaudimas, trunkantis tik akimirksnį, paruošia mums visa didžiai pranokstantį amžiną šlovės svorį, mums žiūrint ne į regimus dalykus, bet į neregimus, nes regimieji dalykai yra laikini, bet neregimieji yra amžini. Taigi visuomet būdami drąsiai nusiteikę ir žinodami, kad, kol gyvename namie, kūne, gyvename svetur nuo Viešpaties – (nes 5:7„vaikščiojame“ – T. y. „elgiamės“.vaikščiojame 5:7„tikėjimu, ne regėjimu“ – T. „per tikėjimą, ne per regėjimą“.tikėjimu, ne regėjimu) – mes esame drąsiai nusiteikę ir mieliau norėtume nebegyventi kūno namuose ir gyventi namie pas Viešpatį. Todėl, ar būdami namie, ar svetur, uoliai stengiamės jam patikti. Nes mes visi turime pasirodyti prieš Kristaus teismo krasę, kad kiekvienas gautų atlygį už 5:10„kūnu“ – Gal „kūne“; t. „per kūną“.kūnu padarytus dalykus, pagal 5:10„tai“ – Irgi dgs. gr. žodis, kaip ir žodis anksčiau išverstas „dalykus“.tai, ką jis padarė, ar tai būtų gera ar bloga. Nes Kristaus meilė verčia veikti mus, padariusius išvadą, kad 5:14„jeigu“ – Arba „kadangi“.jeigu vienas mirė už visus, tai visi 5:14„mirė“ t. y., mirė su Juo arba Jame.mirė; ir jis mirė už visus, kad tie, kurie gyvena, nuo šiol nebe sau gyventų, bet tam, kuris už juos mirė ir prisikėlė. Taigi, jei kas yra Kristuje, tas yra naujas kūrinys; kas sena, praėjo, štai visa yra pasidariusi nauja. Ir 5:18„visa tai“ – Gr. dgs.visa tai yra iš Dievo, kuris mus per Jėzų Kristų sutaikino su savimi ir davė mums sutaikinimo tarnystę, 5:19„būtent, kad“ – Arba „kaip kad“, „būtent šitaip:“.būtent, kad Dievas buvo Kristuje sutaikindamas pasaulį su savimi, neįskaitydamas jiems jų 5:19„nusižengimų“ – Arba „nusikaltimų“.nusižengimų, ir mums patikėdamas sutaikinimo 5:19„žodį“ t. y., „žinią“, „pranešimą“.žodį. Taigi esame pasiuntiniai atstovaudami Kristui, tarsi per mus 5:20„įspėdamas ragintų“ – Tai vienas gr. žodis „parakaleo“.įspėdamas ragintų pats Dievas; atstovaudami Kristui jus meldžiame: „Susitaikykite su Dievu!“ Nes mūsų labui 5:21„jis“ – T. y. Dievas Tėvas.jis pavertė nuodėme 5:21„tą“ – T. y. Jėzų Kristų (Dievą Sūnų).tą, kuris 5:21„nepadarė nuodėmės“ – T. „nepažino nuodėmės“.nepadarė nuodėmės, kad mes 5:21„jame“ – T. y. Jėzuje Kristuje.jame taptume Dievo teisumu. Bendradarbiaudami su Dievu6:1„raginame“ – Arba „raginame ir įspėjame“; tai vienas gr. žodis, kurio reikšmė plati.raginame jus nepriimti Dievo malonės nenaudingai, – (nes jis sako: „AŠ IŠKLAUSIAU TAVE PRIIMTINU METU IR IŠGELBĖJIMO DIENĄ AŠ PADĖJAU TAU. Štai dabar ypač PRIIMTINAS METAS, štai dabar IŠGELBĖJIMO DIENA!) – niekuo neduodami 6:3„progos pasipiktinti“ – Arba „dėl ko suklupti“.progos pasipiktinti, kad tarnystė nebūtų peikiama, Mūsų burna 6:11„atvirai jums prabilo“ – T. „yra jums atsivėrusi“.atvirai jums prabilo, korintiečiai, mūsų širdis jums tapo erdvi. Jūs nesate 6:12„priversti sielvartauti“ (2 k.) – Gr. vksm. στενοχωρέω (stenochōréō) kitur vartojamas NT tik II Kor 4:8. Giminingas dkt. στενοχωρία (stenochōría) vartojamas Rom 2:9,8:35; II Kor 6:4,12:10 (išverstas „sielvartas“.)priversti sielvartauti per mus, bet esate priversti sielvartauti per savo pačių 6:12„giliaširdiškus jausmus“ – Gr. σπλάγχνον (splanchnon); t. „viduriai“, „žarnos“; žr. Jn 1:78 eilutės išnašą.“ Matyt, Paulius peikė korintiečius, kad jie prijautė kitiems, bet ne jo ir teisingam mokymui bei elgesiui ne todėl, kad jis padaręs ką nors ne taip, bet todėl, kad patys nenustatė teisingų vertybių.giliaširdiškus jausmus. 6:14„Nebūkite įkinkyti“ – Arba „Neįsikinkykite“.Nebūkite įkinkyti į 6:14„nelygų jungą“ – Arba „nesuderintą kinkinį“, „kitoniškų traukėjų jungą“, „kitoniškų traukiamųjų jėgų jungą“.nelygų jungą su 6:14„netikinčiaisiais“ t. y. „nepasikliaujančiais Jėzumi Kristumi“.netikinčiaisiais, nes kokia gi teisumo ir įstatymo pažeidinėjimo bendra veikla? Ir kokia gi šviesos 6:14„bendrystė“ – Arba „susiejimas“, „bendri santykiai“, „bendras ryšys“, „sąryšis“, „sąjunga“, „sujungimas“.bendrystė su tamsa? Ir 6:15„koks gi Kristaus susitarimas“ – Arba „kokia gi Kristaus santarvė“.koks gi Kristaus susitarimas su 6:15„Beliaru“ t. y. Šėtonu.Beliaru? Arba kokia gi tikinčiojo bendra dalis su netikinčiuoju? Ir kokia gi Dievo šventyklos 6:16„santarvė“ – Arba „prijautimas“, „pritarimas“.santarvė su stabais? Nes jūs esate gyvojo Dievo šventykla, kaip Dievas pasakė: „Aš gyvensiu juose ir vaikščiosiu tarp jų, ir būsiu jų Dievas, ir jie bus mano tauta.“ Todėl „išeikite iš jų ir būkite atskirti, – sako Viešpats, – ir nepalieskite to, kas netyra; 6:17„tada“ – Arba „ir“.tada aš jus priimsiu ir būsiu jums Tėvas, o jūs būsite man sūnūs ir dukterys,“ – sako Viešpats, Visagalis. Taigi, mylimieji, turėdami šituos pažadus, apsivalykime nuo visokio kūno ir dvasios susitepimo, Dievo baimėje 7:1„puoselėdami šventumą iki tikslo pasiekimo“ – Arba „atbaigdami savo šventumą“, „siekdami savo šventumo tikslą“.puoselėdami šventumą iki tikslo pasiekimo. Bet Dievas, prislėgtųjų guodėjas, paguodė mus Tito atvykimu, ir ne tik jo atvykimu, bet ir ta paguoda, kuria jis buvo paguostas dėl jūsų, pranešdamas mums apie jūsų 7:7„stiprų norėjimą“ – Arba „ilgesį“.stiprų norėjimą, jūsų dejones, jūsų 7:7„uolumą dėl manęs“ – Gal turima omeny jų nuoširdžias pastangas „įrodyti nepagrįstumą kaltinimų nuo melagingų apaštalų ir kitų dėl jo charakterio, mokymo ir elgsenos“ (John Gill, 1697-1771).uolumą dėl manęs. Tad dar labiau apsidžiaugiau. Nors ir nuliūdinau jus laišku, nesigailiu, nors ir gailėjausi. Nes matau, kad tas laiškas jus nuliūdino, nors tai buvo tik kuriam laikui. Dabar džiaugiuosi ne todėl, kad buvote nuliūdinti, bet kad 7:9„buvote tokiu būdu nuliūdinti, jog atgailavote“ – T. „buvote nuliūdinti į atgailą“ arba „buvote nuliūdinti atgailai“.buvote tokiu būdu nuliūdinti, jog atgailavote, nes 7:9„patyrėte dievobaimingą liūdesį“ – T. „buvote nuliūdinti pagal Dievą“; arba „patyrėte liūdesį, susijusį su Dievu“, „buvote nuliūdinti dėl reikalų su Dievu“.patyrėte dievobaimingą liūdesį, todėl iš mūsų pusės7:9„jokiu atveju“ – Arba „niekuo“, „niekame kame“.jokiu atveju 7:9„nebuvo jums žalos“ – Gr. vksm. nuosaka yra tariamoji, bet reikia išversti būtuoju laiku.nebuvo jums žalos. Mat 7:10„dievobaimingas liūdesys“ – T. „liūdesys, atitinkantis Dievą“, „liūdesys pagal Dievą“; arba „liūdesys, susijęs su Dievu“, „liūdesys dėl reikalų su Dievu“.dievobaimingas liūdesys sukelia neapgailestautiną 7:10„atgailą, kurios pasekmė – išgelbėjimas“ – T. „atgailą į išgelbėjimą“ arba „atgailą išgelbėjimui“.atgailą, kurios pasekmė – išgelbėjimas, bet pasauliškas liūdesys sukelia mirtį. Juk žiūrėkite: kaip tik tai, kad 7:11„patyrėte dievobaimingą liūdesį“ – T. „buvo nuliūdinti pagal Dievą“; arba „buvote nuliūdinti dėl reikalų su Dievu“.patyrėte dievobaimingą liūdesį, kiek sukėlė jumyse 7:11„smarkumo“ – Arba „stropumo“, „veiklumo“, „neatidėto įvykdymo“, „skubėjimo“.smarkumo, ir kiek7:11„noro atsakyti už save“ – T. y. „pastangų, kad galėtumėte daryti teisingai“ (pašalindami tebenuodėmiaujantį bet neatgailaujantį narį iš savo tarpo).noro atsakyti už save, ir kiek7:11„pykčio“ – Arba pyktis ant savęs, kad nepakluso iš karto, arba bendrai pyktis ant nuodėmių.pykčio, ir kiek baimės, ir kiek7:11„stipraus norėjimo“ – Arba „ilgesio“. Gali rodyti į jų norą pamatyti ap. Paulių (kaip II Kor 7:7 eilutėje). Arba tai rodo į didžiulį troškimą išspręsti problemą.stipraus norėjimo, ir kiek uolumo, ir kiek7:11„teisingumo įvykdymo“ – Arba „atpildo“, „teisybės laikymosi“.teisingumo įvykdymo! Jūs visais atžvilgiais 7:11„parodėte, kad dabar esate švarūs“ – T. „save teigiamai pristatote švariais“.parodėte, kad dabar esate švarūs šiame reikale. Todėl mes buvome paguosti dėl jūsų paguodos, ir net dar labiau džiaugėmės dėl Tito džiaugsmo, nes jo dvasia buvo jūsų visų atgaivinta. Jūs juk pažįstate mūsų Viešpaties Jėzaus Kristaus malonę, kad jis, būdamas turtingas, dėl jūsų tapo vargšu, kad per jo neturtą taptumėte turtingi. rūpindamiesi tuo, kas dora ne tik Viešpaties akyse, bet ir žmonių akyse. Ir sakau štai ką: kas šykščiai sėja, šykščiai ir pjaus, o kas apsčiai sėja, apsčiai ir pjaus. Kiekvienas teduoda kaip nutaria savo širdyje, ne 9:7„gailėdamas“ – Arba „liūdėdamas“.gailėdamas ar verčiamas; nes Dievas myli linksmą davėją. Dėkui Dievui už jo neapsakomą dovaną! Nes, nors vaikščiojame 10:3„kūne“, „kūniškumą“ – Gr. σάρξ (sárx) šioje eilutėje vartojamas du kartus. Žodis σάρξ turi ne vieną apibrėžtį ir čia vartojamas dviem skirtingomis reikšmėmis. Pirmu atveju kalbama apie fizinį kūną, kuriame arba kuriuo žmogus užsiima gyvenimu materialiame pasaulyje. Antru atveju, žodis σάρξ akivaizdžiai turi kitą, neigiamą, reikšmę. Ten nurodo (1) kūniškumą arba (2) kūniškąjį aš arba (3) fizinius (grynai kūno) dalykus, kurie lemia vertybes ir sprendimus. Žodis σάρξ vartojamas neigiama prasme NT ir čia: Rom 8:1, 4, 5, 12-13; II Kor 10:2.kūne, kovojame ne pagal kūniškumą, (nes mūsų kovos ginklai nėra kūniški, bet galingi 10:4„per Dievą“ – Arba „Dievui“.per Dievą tvirtovėms griauti) nuversdami sumanymus ir visa, kas aukšta, kas išsikelia prieš Dievo pažinimą, ir atvesdami nelaisvėn kiekvieną mintį, kad paklustų Kristui ir būdami pasirengę 10:6„atlyginti“ – Arba „atkeršyti“, t. y. nubausti.atlyginti už kiekvieną neklusnumą, kai jūsų klusnumas bus 10:6„visiškas“ – Arba „užbaigtas“, „be trūkumų“, „netrūktinas“; gr. žodis rodo į pilnatvę.visiškas. Nes nedrįstame savęs gretinti ar palyginti su kai kuriais, kurie save teigiamai pristato. Bet jie, matuodami save pagal save pačius ir palygindami save 10:12„su savimi“ – Arba „tarpusavyje“.su savimi, 10:12„nedaro išmintingų išvadų“ – Arba „nedaro protingų išvadų“, „nesusigaudo“ (šnek.).nedaro išmingtingų išvadų. O KAS GIRIASI, 10:17„tesigiria“ – Arba „turi girtis“.TESIGIRIA VIEŠPAČIU. Nes ne tas 10:18„pripažintas tinkamu“ – Arba „išlaikęs tyrimą“.pripažintas tinkamu, kuris teigiamai pristato save, bet kurį teigiamai pristato Viešpats. O, kad jūs pakęstumėte truputėlį mano paikybės! Bet jūs ir pakenčiate mane. Nes aš pavyduliauju dėl jūsų 11:2„dievotu“ – Arba „Dievo“.dievotu pavydu, nes vienam vyrui jus pažadėjau į žmonas, kad Kristui pristatyčiau jus kaip11:2„tyrą“ – Arba „skaisčią“.tyrą mergelę. Ir nenuostabu, nes pats Šėtonas apsimeta šviesos angelu. Tad nieko ypatingo, jeigu ir jo tarnautojai apsimeta teisumo tarnautojais, kurių 11:15„galas“ – Plg. Pat 5:4; Jer 51:13; Rd 4:18; Eze 7:2, 6; Am 5:18,8:2; Mt 24:6; Lk 21:9; Flp 3:19; Hbr 6:8; II Pt 2:20.galas atitiks jų darbus. Ir kad nebūčiau perdėm išaukštintas dėl apreiškimų 12:7„gausybės“ – Arba „didingumo“.gausybės, man buvo duotas dyglys kūne, Šėtono pasiuntinys, kad mane smūgiuotų tam tikslui, kad nebūčiau perdėm išaukštintas. Už tai tris kartus maldavau Viešpatį, kad tai nuo manęs atitrauktų. Bet jis man tarė: „Pakanka tau mano malonės, nes mano jėga 12:9„tampa tobula“ – Arba „pasiekia tikslą“.tampa tobula silpnume.“ Todėl verčiau mieliausiai girsiuosi savo silpnumais, kad Kristaus jėga 12:9„apgaubtų mane“ – T. y. prasiskėstų ant manęs kaip palapinė apgaubia stovyklautojus.apgaubtų mane. Todėl 12:10„gėriuosi silpnumais“ – T. y., „jaučiu malonumą per savo silpnumus (negalias)“, „džiaugiuosi silpnumais (negaliomis)“.gėriuosi silpnumais, įžeidimais, 12:10„priverstiniais dalykais“ – Arba „būtinumais“, „prievartomis“, „prievarta priskirtais dalykais“; gal „poreikiais“.priverstiniais dalykais, persekiojimais, 12:10„sielvartais“ – Gal „priespaudomis“.sielvartais dėl Kristaus, nes, kai esu silpnas, tada esu 12:10„stiprus“ – Arba „galingas“, „pajėgus“.stiprus. Mat aš bijau, kad kartais atvykęs nerasčiau jūsų tokių, kokių nenoriu, ir kad12:20„jūs nerastumėte manęs tokio, kokio jūs nenorite“ – T. „jums nebūčiau rastas toks, kokio jūs nenorite“.jūs nerastumėte manęs tokio, kokio jūs nenorite, kad kartais nebūtų nesutarimų, 12:20„pavyduliavimų“ – Arba „rungtyniavimų“, „uolaus pirmenybės siekimo atvejų“pavyduliavimų, pykčio proveržių, priešiškų norų pirmauti, apkalbų, šnibždėtų paskalų, pasipūtimų, 12:20„sumišimų“ – Arba „sumaisčių“, „sąmyšių“.sumišimų, 13:5„Patikrinkite“ – Arba „Išmėginkite“. Nors gr. žodis πειράζω (peirazo) vartojamas traukimo į nuodėmę reikšmėmis (pvz., (su)gundyti), čia jis reiškia patikrinti, išmėginti, įvertinti, nagrinėti, ištirti.Patikrinkite save, ar esate tikėjime. Ištirkite save! Arba ar nepažįstate savęs, kad Jėzus Kristus yra jumyse – nebent esate 13:5„Dievo vertinti atmestinai“ – Gr. žodis ἀδόκιμος (adokimos) vartojamas 8-iose eilutėse: Rom 1:28; 1 Kor 9:27; II Kor 13:5-7; II Tim 3:8; Tit 1:16; Hbr 6:8. Jis yra žodžio δόκιμος (dokimos) priešingybė (plg. Rom 14:18,16:10; I Kor 11:19; II Kor 10:18,13:7; II Tim 2:15; Jok 1:12).Dievo vertinti atmestinai? Galiausiai, broliai, 13:11„linkiu jums sėkmės“ – Gal „būkite džiaugsmingi“; „likite sveiki“, „geriausios kloties“; žodis yra liepiamosios nuosakos, bet čia yra linkėjimai atsisveikinant.linkiu jums sėkmės! Pasidarykite tobulai sunarinti, 13:11„pasinaudokite paguoda“ – Arba „būkite drąsinami ir įspėjami“, „guoskite vienas kitą“ ir pan.pasinaudokite paguoda, būkite 13:11„vienos minties“ – Arba „vieno nusistatymo“, „vienos mąstysenos“.vienos minties, sugyvenkite taikiai, o meilės ir ramybės Dievas bus su jumis. Viešpaties Jėzaus Kristaus malonė, Dievo meilė ir Šventosios Dvasios bendrystė su jumis visais! Sveikinimas
Pavojus dėl vadinamos „evangelijos“, kuri nėra ta pati
Pats Jėzus Kristus apreiškė Evangeliją apaštalui Pauliui
Paulius, Barnabas ir Titas po 14 metų bendrauja su tikinčiaisiais Jeruzalėje
Paulius prietarauja Kefui (Petrui)
Išteisinimas tikėjimu Kristumi
Kurie tiki, tie Abraomo vaikai

- Galatams
- <
- 0
- >

© 2022-2024 Believers' Bible Society, Inc.