9
1 Issáyá gón áyán gwasht: “Báwar kanét, cha shomá lahtén ke annun edá óshtátag, tán Hodáay bádsháhiá gón sajjahén wák o kodratá nagendit, markay támá nachashit.”
Issáay dém o dróshomay drapshnáki
(Mattá 17:1–13; Luká 9:27–36)
2 Cha é habarán shash róchá rand, Issáyá Petros o Ákub o Yuhanná wati hamráh kort o yak borzén kóhéay sará pa halwat o ehwaté bortant ke ódá dega kass mabit. Áyáni démá, Issáay rang o dróshom badal but o 3 áiay póshák, anchosh espét butant ke jahánay hech godshódé godán é dhawlá espét o drapshnák korta nakant. 4 Á wahdi, Elyás o Mussá záher butant o gón Issáyá gapp o habaresh kort. 5 Petrosá gón Issáyá gwasht: “Wájah! May edá bayag sakk sharr ent, bell ke má say sáheg o kápára* bandén, yakké pa taw, yakké pa Mussáyá o degaré pa Elyásá.” 6 Petrosá nazánt ché begwashit, chiá ke sakk torsagá atant. 7 Bale hamá damáná jambaréá† áyáni sará sáheg kort o tawáré rost: “É mani dóstén Bacch ent, eshiay habarán gósh bedárét!” 8 Anágat,‡ moridán chapp o chágerdá cháret, bale abéd cha Issáyá dega hechkasesh nadist.
9 Cha kóhá ér kapagay wahdá, Issáyá hokm kortant: “Tán á wahdá ke Ensánay Chokká cha mordagán jáh najatag, wati é distagénáni bárawá hechkasá hál madayét.” 10 Á, é habaray sará bah mant§ o watmánwat jérhagá atant ke cha mordagán jáh janag o zendag bayagay máná chi ent? 11 Gorhá jostesh kort: “Sharyatay zánóger chiá gwashant ke cha Masihay áyagá pésar, báyad ent Elyás nabi byayt?” 12 Issáyá passaw dát: “Sharyatay zánógeráni habar rást ent ke Masihay áyagá pésar, Elyás nabi padá kayt o sajjahén kárán gwam o géga kant. Bale ásmáni ketábán pa ché chosh átkag ke Ensánay Chokk báyad ent báz sakki o sóri besaggit o mardom áiá mamannant? 13 Elyás nabiay bárawá shomárá begwashán ke á padá átk o anchosh ke Hodáay ketábán péshgói kanag butag, har dhawl áyáni delá lóthet, gón áiá hamá dhawlesh kort.”
Jenni bachakéay drahbakshi
(Mattá 17:14–21; Luká 9:37–43)
14 Wahdé Issá o sayén morid per tarret o é dega moridáni kerrá átkant, mardománi mazanén rombé distesh. Lahtén Sharyatay zánóger ham hamódá at o gón moridán dapjáká at. 15 Anchosh ke mahluká Issá dist, báz hayrán butant o tachán tacháná áiay némagá átkant o wasshátkesh kort. 16 Áiá jost kort: “Shomá gón eshán ché bárawá dapják kanagá ét?” 17 Cha rombay nyámá, mardéá passaw dát: “Ostád! Man wati bachak tai gwará áwortag. Á habar korta nakant, chiá ke yak gongén ruhéay asir o bandig ent. 18 Wahdé jenn áiá gipt, zeminá dawria dant, dapi kap o gajja bit, dantána droshit o konth o hoshka bit. Man gón tai moridán gwasht ke eshiay jenná bekasshét, bale áyán dar kort nakort.” 19 Issáyá gwasht: “Oo bébáwarén nasl o padréch! Man tán kadéná gón shomá bemánán o besaggán? Chokká mani kerrá byárét!” 20 Gorhá bachakesh áwort, bale anchosh ke jennay chamm pa Issáyá kaptant, bachaki pretk o zhámbalént o zeminrá dawr dát. Á, léth waráná kap o gajj but. 21 Issáyá cha áiay petá jost kort: “Chont wahd ent ke é dhawlá ent?” Petá passaw dát: “Cha kasániá. 22 Báz randá, jenn áiá pa koshagá ás o ápá dawra dant. Agan tai dastá buta kant, má bazzag én, madat kan.” 23 Issáyá gwasht: “Agan mani dastá buta kant? Á ke báwara kant, pa áiá har chizz buta kant.” 24 Bachakay petá hamá damáná kukkár kort o gwashti: “Maná báwar ent, agan mani báwar nezór ent, komak bekan tán porzórter bebit.” 25 Wahdé Issáyá dist mahluk cha har némagá tachán áiay kerrá pédák ent, jenni hakkal dát o gwashti: “Oo karr o lellén jenn! É bachaká yalah day o padá hechbar eshiay jesm o jáná mapoter.” 26 Gorhá jenná krinzhagé jat o bachaki zhámbalént o yalah dát. Bachak mordagay dhawlá kapt. Bázéné gwashagá at ke bachak mortag. 27 Bale Issáyá áiay dast gept o pádi kort. Á pád átk o óshtát. 28 Wahdé Issá lógá raset, moridán halwatá cha áiá jost kort: “Má chiá é bachakay jenn kasshet nakort?” 29 Áiá passaw dát: “É dhawlén jenn, bé dwá kanagá* dara nayáyant.”
Issáay markay domi péshgói
(Mattá 17:22–23; Luká 9:43–45)
30 Issá o áiay moridán á jágah yalah dát o cha Jalilá gwastant, bale Issáyá nalóthet kasé bezánt ke á kojá ent, 31 chiá ke wati moridáni tálim dayagá goláésh at. Gwashti: “Ensánay Chokk dróhaga bit o anchén mardománi dastá dayaga bit ke koshanti, bale say róchá rand, padá zendaga bit o jáha jant.”† 32 Bale morid áiay é habará sarpad nabutant o cha áiá jost kanagesh ham torset.
Mazani chi ent?
(Mattá 18:1–5; Luká 9:46–48)
33 Padá Kaparnáhumá átkant. Wahdé Issá lógá at, cha moridán josti kort: “Shomá ráhá ché gwashagá atét?” 34 Bale áyán passaw nadát o bétawár butant chiá ke ráhá, watmánwat é habará atant ke “bárén, may nyámá sajjahénáni master o kamásh kay ent.” 35 Gorhá Issá nesht, dwázdahén moridi lóthetant o gwashti: “Á kas ke masteria lóthit, báyad ent watá cha sajjahénán kaster bezánt o sajjahénáni hezmatkár bebit.” 36 Gorhá, yak kasánén chokké áyáni nyámá óshtárénti, baddhá kort o gwashti: 37 “Harkas pa mani námá, gón washwáhagi é dhawlén chokké wati gwará bedárit, bezán áiá maná dáshtag. Harkas maná bedárit, bezán hamá ásmáni Peti dáshtag ke maná ráhi dátag.”
Á ke may badwáh naent, gón má ent
(Luká 9:49–50)
38 Yuhannáyá gón Issáyá gwasht: “Ostád! Má yak mardé dist ke gón tai námay geragá, cha mardomán palitén ruh dara kant, bale má á makan o manah kort, chiá ke á cha má naat.” 39 Issáyá gwasht: “Na, é kárá makanét, chiá ke harkas gón mani námá mójezah o ajekkáié kant, á wat padá maná bad gwashta nakant o 40 á ke may badwáh naent gón má ent. 41 Agan kasé é námay sawabá shomárá tásé áp bedant ke shomá Masihayg ét, allam bezánét ke áiá wati mozza rasit.
Chakkás o hatáay bárawá
(Mattá 18:6–10; Luká 17:1–2)
42 “Harkas, cha é kasánokénán ke mani sará báwarmand ant yakkéá dém pa gonáhá bebárt, pa áiá gehter ent ke jenteri táé áiay gardená bebandant o daryáyá chagali bedayant. 43 Agan tai dasté tará dém pa gonáhá bebárt, áiá borr. Chiá ke gón doén dastán tahtarunay‡ dáemi ásá kapagay badalá, sharter hamesh ent ke gón yak dasté, namiránén zenday wáhond bebay. 44 § 45 Agan tai pádé tará dém pa gonáhá bebárt, áiá borr. Chiá ke gón doén pádán tahtaruná kapagay badalá, sharter hamesh ent ke gón yak pádé namiránén zenday wáhond bebay. 47 Agan tai chammé tará dém pa gonáhá bebárt, áiá dar kan. Chiá ke gón doén chammán tahtaruná kapagay badalá, sharter hamesh ent ke gón yak chammé Hodáay bádsháhiá bepoteray, 48 hamá tahtarun, ke ódá warókén kerm hechbara namerant o ás hechbar sárt o érmósha nabit. 49 Chiá ke harkas cha ásá wádók kanaga bit. 50 Wád sharr ent, bale agan áiay tám gár bebit, shomá chón áiá padá wádóka kanét. Shomá ham watá wádók o támdár bekanét o gón yakdegará pa sohl o émeni zend begwázénét.”
* 9:5 Kápár, kápar, kapar. † 9:7 Jambar, bezán abr. ‡ 9:8 Anágat, bezán yak anágat, achának, nágahán. § 9:10 Bah mánag, bezán sakk hayrán bayag, boh bayag. * 9:29 Lahtén daznebeshtá átkag: abéd cha dwá kanag o róchag geragá. † 9:31 Jáha jant, bezán zendaga bit o páda kayt. ‡ 9:43 Tahtarun, bezán jahannam, dózah. § 9:44 Lahtén daznebeshtá band 44 o 46 hastant, lahténá néstant. É doén band gón chel o hashtomi bandá yakk ant.