26
Issáay koshagay pandal o sázesh
(Markás 14:1–2; Luká 22:1–2; Yuhanná 11:45–53)
1 Wahdé Issáyá é habar halás kortant, gón wati moridán gwashti: 2 “Shomá wassha zánét ke do róchá rand Sargwazay aida* bit o Ensánay Chokk pa salib kasshagá geráénaga bit.” 3 Hamé wahdá, mazanén dini péshwá o kawmay kamáshán, masterén dini péshwá Kiápáay márhiá diwán kort o 4 é pandal jórhént ke Issáyá pa yak repk o honaré begeráénant o bekóshárénant. 5 Bale gwashtesh: “Aiday róchán na, chosh mabit ke mardom áshóp bekanant.”
Janéné Issáyá atra moshit
(Markás 14:3–9; Yuhanná 12:1–8)
6 Wahdé Issá Bayt-Anyáyá hamá Shamunay lógá at ke cha jozámay nádráhiá dráh butagat, 7 yak janéné gón sengmarmarén atrdánéá ke gránbaháén atri mán at, Issáay gwará átk. Issá parzónagay sará neshtagat o hamódá Issáay sari atr per mosht. 8 Gón é káray gendagá, Issáay morid delá nawassh butant ke “chiá é atr zawál kanag but? 9 Agan é bahá kanag butén, mazanén zarré rasetagat o garib o nézgárán dayag butagat.” 10 Issáyá moridáni é nawasshi sarkech wárt, paméshká gwashti: “Chiá shomá é janéná ranjénagá ét? Eshiá gón man nékié kortag. 11 Garib o nézgár modám shomay kerrá hast, bale man harwahd gón shomá gón naán. 12 É janén pésh kaptag o pa mani kabr kanagay tayáriá, maná atri per moshtag. 13 Shomárá rásténa gwashán, sajjahén donyáyá, har kondhé ke mani wasshén mestág jár janaga bit, é janén o eshiay kár ham yát kanaga bit.”
Yahudá wahd o móhéay shóházá ent
(Markás 14:10–11; Luká 22:3–6)
14 Randá cha dwázdahén moridán yakké, ke námi Yahudá Eskaryuti at, mazanén dini péshwáyáni kerrá shot o 15 gwashti: “Agan man Issáyá shomay dastá bedayán, shomá maná ché dayét?” Áyán si nograhén korsh† hesáb kort o áiay dastá dát. 16 Cha hamá wahdá o rand, Yahudá pa Issáay áyáni dastá dayagá gwam o gégén wahd o móhéay shóházá at.
Sargwazay aiday tayári
(Markás 14:12–21; Luká 22:7–14; Yuhanná 13:21–30)
17 Béhomirén nánay aiday‡ awali róchá, moridán cha Issáyá jost kort: “Ché lóthay, Sargwazay aiday shámay tayáriá kojá bekanén ke taw bwarayi?” 18 Áiá passaw dát: “Shahrá berawét o pelán mardomá begwashét ke ‘ostáda gwashit, mani wahd nazzik ent, mani dela lóthit gón wati moridán Sargwazay shámá tai lógá bwarán.’ ” 19 Gorhá moridán Issáay gwashagay sará Sargwazay shám tayár kort.
20 Bégáh ke but, Issá gón wati dwázdahén moridán parzónagay sará neshtagat. 21 Waragay wahdá áiá gón moridán gwasht: “Báwar kanét, cha shomá yakké maná dróhit o dozhmenáni dastá dant.” 22 Morid báz paréshán o deltaparkah butant o bárig bárigá cha áiá jost kanagá laggetant: “Oo Hodáwand! Man wa naán, na?” 23 Áiá passaw tarrént: “Á ke annun gón man hamkásag but, hamá maná dróhit.” 24 Hamá dhawlá ke nebisag butag, Ensánay Chokk cha é donyáyá rawagi ent, bale bazhn o apsóz pa hamáiá ke Ensánay Chokká dróhit. Pa áiá sharter at ke hechbar cha mátá pédá mabutén. 25 Gorhá Yahudáyá, hamá ke Issái dróhagi at, gwasht: “Oo ostád! Man wa naán, na?” Issáyá passaw dát: “Taw wat gwasht.”
Goddhi shám
(Markás 14:22–26; Luká 22:15–20; Korentiáni Awali Kágad 11:23–25)
26 Wahdé shám waragá atant Issáyá nagané zort, Hodáay shogri gept, chondh chondh kort o moridáná dáti. Gwashti: “Bezurét o bwarét, é mani jesm ent.” 27 Padá jámé zorti, Hodáay shogri gept, moridáná dát o gwashti: “Shomá sajjahén cha eshiá benóshét. 28 É mani ahd o karáray hón ent, ke pa bázénéay gonáháni bakshagá réchaga bit. 29 Man shomárá gwashán, nun dega baré anguray dahl o samará nanóshán, hamá róchá padá nósháni ke wati Petay bádsháhiá, gón shomá hóra bán.” 30 Hodáay sepat o sanáyá§ rand, dém pa Zaytunay kóhá ráh geptant.
Petrosay enkáray péshgói
(Markás 14:27–31; Luká 22:31–34; Yuhanná 13:36–38)
31 Gorhá Issáyá gón moridán gwasht: “Shomá sajjahén, hamé enshapi thagala warét o maná yalaha kanét, chiá ke nebisag butag: Man shopánká janán o ramagay pas sheng o shánga bant.* 32 Bale zendag bayag o jáh janagá rand, cha shomá pésar Jalilá rawán.” 33 Gorhá Petrosá darráént: “Agan sajjahén thagal bwarant o tará yalah bedayant, man hechbar thagala nawarán.” 34 Issáyá gwasht: “Tará rásténa gwashán, hamé enshapi cha korósbángá pésar, mani pajjáh áragá say randá enkára kanay o namannay.” 35 Bale Petrosá gwasht: “Agan gón taw mani sar ham berawt, cha tai pajjáh áragá hechbara nabajján.” É dega sajjahén moridán ham anchosh gwasht.
Issáay dwá
(Markás 14:32–42; Luká 22:39–46)
36 Randá Issá gón wati moridán Jetsimáni námén jágahéá shot o gón áyán gwashti: “Hamedá bedárét, man kammé démterá rawán o dwá kanán.” 37 Zebdiay doén chokk o Petrosi wati hamráh kortant. Anágat yak mazanén andóh o bétáhirié† áiay jesm o jáná nesht. 38 Gón áyán gwashti: “Sakk paréshán án, gam o andóhán maná markig kortag, shomá edá bedárét, mawapsét o mani hamráhiá ágáh o hozzhár bét.” 39 Randá kammé démterá shot, dém pa chér kapt o dwá kanáná gwashti: “Oo mani Pet! Agan buta kant, cha man é sakkiáni jám o pyálahá bethagalén, bale á dhawlá na ke mana lóthán, hamá dhawlá ke taw lóthay.”
40 Wahdé per tarret o wati moridáni kerrá átk, disti ke á wáb ant. Gón Petrosá gwashti: “Nabut yak sáhaté ham gón man ágáh bemánét? 41 Hozzhár bét o dwá kanét tánke ázmáesh o chakkásá makapét. Ruh, tayár o morádig ent, bale jesm nezór o nátwán.” 42 Domi bará pa dwá kanagá shot o dwái kort: “Oo mani Pet! Agan é pyálah bé nóshagá cha man thagalénaga nabit, gorhá harché ke tai razá ent hamá dhawlá bebit.” 43 Wahdé per tarret, disti padá wáb ant. Áyáni chamm rohézag‡ o wábénag atant. 44 Yalahi dátant o saymi randá padá pa dwá kanagá shot o hamá dwái kort. 45 Gorhá moridáni kerrá per tarret o gwashti: “Angat ham waptag o árám kanagá ét? Nun á wahd o sáhat nazzik ent ke Ensánay Chokk dróhag o gonahkáráni dastá dayaga bit. 46 Pád áét berawén. Á ke maná dróhit, pédák ent.”
Issáay dazgir kanag
(Markás 14:43–50; Luká 22:47–53; Yuhanná 18:3–12)
47 Issá angat habará at ke cha dwázdahén moridán yakké, bezán Yahudá, átk o raset. Áiá mazanén rombé hamráh at ke zahm o latthesh gón at. É romb, cha mazanén dini péshwá o kawmay kamásháni némagá ráh dayag butagat. 48 Issáay dróhóká§ áyáná é nesháni dátagat: “Hamáiá ke mana chokkán, Issá hamá ent. Áiá dazgir kanét.” 49 Gorhá Yahudá tachkátachk Issáay kerrá átk o gwashti: “Oo ostád! Drud o drahbát!” Randá Issái chokket. 50 Issáyá gwasht, “Oo hambal! Pa hamá kárá ke átkagay, bekani.” Gorhá démá átkant, Issáesh gept o dazgir kort. 51 Hamá damáná, Issáay hamráhán yakkéá wati zahm kasshet o masterén dini péshwáay nawkaray góshi sest. 52 Issáyá gón áiá gwasht: “Wati zahmá jotká* kan. Á kas ke zahma kasshit, cha zahmá merit. 53 Záná, taw nazánay agan cha wati Petá belóthán, á pa mani komaká hamé annun dwázdah lashkará† géshter préshtag ráha dant. 54 Bale gorhá Pákén Ketábáni nebeshtagén hamá habar ke báyad ent sarjam bebant, chón pa sara rasant?” 55 Nun démi mardománi mocchiay némagá tarrént o gwashti: “Záná man yági o rahzané án ke shomá gón zahm o latthán pa mani geragá átkagét? Man har róch mazanén parasteshgáhá neshtag o mardom dars o sabak dátagant o shomá maná nageptag. 56 Bale é paymá paméshká but ke Nabiáni Ketábáni péshgói, rást o paddar bebant.” Gorhá sajjahén moridán á yalah dát o jestant.
Issá, sarókáni diwáná
(Markás 14:53–65; Luká 22:54–55, 63–71; Yuhanná 18:13–14, 19–24)
57 Issáay dazgir kanókán, Issá zort o masterén dini péshwá Kiápáay kerrá bort ke ódá Sharyatay zánóger o kawmay kamásh mocch atant. 58 Petros ham dur durá, Issáay randá rawán at tán masterén dini péshwáay lógay péshjáhá raset, tahá potert o gón hezmatkárán nesht tán bezánt ke chónén shawré borraga bit. 59 Mazanén dini péshwá o sarókáni diwánay sajjahén básk,‡ pa Issáay markay sezá dayagá drógén sháhediay shóházá atant, 60 chónáhá bázén drógén sháhed pa gwáhi dayagá pád átk, bale hecchesh dastá nakapt. Godhsará do mardom démá dar átk o 61 gwashtesh: “É mardá gwashtag ke ‘man Hodáay parasteshgáhá próshta kanán o say róchá padá bandáni.’ ” 62 Gorhá masterén dini péshwá pád átk o cha Issáyá josti kort: “Tai bárawá chónén sháhedi dayagá ant? Esháni hech passawa nadayay?” 63 Bale Issáyá passaw nadát. Masterén dini péshwáyá padá gón áiá gwasht: “Man tará namiránén Hodáay sará sawgenda dayán, márá begwash, bárén, taw hamá Masih, Hodáay Chokk ay?” 64 Issáyá darráént: “Taw wat gwasht. Bale shomá sajjahénán hála dayán, démterá gendét ke Ensánay Chokk zóráwarén Hodáay rástén némagá neshtag. Cha ásmánay jambaráni sará ham kayt.” 65 Gorhá masterén dini péshwáyá wati gwaray jámag dert o gwashti: “Eshiá kopr kort, angat ham márá sháhed pakár ent? Shomá eshiay kopr wat eshkot. 66 Nun shomay shawr o saláh chi ent?” Áyán passaw dát: “Eshiay sezá mark ent.” 67 Randá áyán Issáay dap o démá toh kort§ o lahténá mosht o shahmát ham jat. 68 Nun gwashtesh: “Oo Masih! Pa má paygambari kan o begwash tará kayá jat.”
Petrosay enkár
(Markás 14:66–72; Luká 22:56–62; Yuhanná 18:15–18, 25–27)
69 Á wahdá Petros dhanná péshjáhá neshtagat, móledé áiay kerrá átk o gwashti: “Taw ham Jalili Issáay hamráh butagay.” 70 Bale áiá sajjahénáni démá namannet o gwashti: “Mana nazánán taw ché gwashagá ay.” 71 Wahdé dém pa mazanén darwázagá rawagá at, dega móledéá dist o gón mardomán gwashti: “É mard Issá Náseriay hamráh butag.” 72 Petrosá sawgend wárt o domi randá namannet o gwashti: “Man é mardá nazánán.” 73 Damánéá rand, ódá óshtátagén mardom Petrosay kerrá átkant o gwashtesh: “Allamá taw cha hamáyán ay, cha tai gálwárá anchosh jáha kayt.” 74 Petrosá pa nálaté sawgend wárt o gwasht: “Man é mardá nazánán.” Hamá damáná korósá báng dát. 75 Gorhá Petros yát o tránagá kapt ke Issáyá gwashtagat: “Korósay bángá pésar, taw say randá mani pajjáh áragá enkára kanay.” Nun dhanná dar átk o sakk gréti.
* 26:2 Eshiá Sargwazay aid paméshká gwashant ke, cha Mesriáni chérdastiá Yahudiáni ázátiay wahdá, markay préshtag cha Yahudi chokkáni koshagá sar gwast. † 26:15 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “si árguriá”. Korsh Balócháni kwahnén zarr ent. ‡ 26:17 Béhomirén nánay aid, Sargwazay aidá rand hapt róchay tahá geraga bit. § 26:30 Bezán Zabur 115–118. * 26:31 Zakaryá Nabiay Ketáb, bahr 13, band 7. † 26:37 Bétáhiri, bezán béárámi, békarári. ‡ 26:43 Rohézag, bezán wábá porr. § 26:48 Dróhók, bezán hamá ke wati hamráhá rada dant o bahá kant. * 26:52 Jotk, bezán zahm yá kárchay jeld, pósh, nyám. † 26:53 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “dwázdah ligiun”. Har ligiuná 6000 sepáhig hastat. ‡ 26:59 Básk, bezán ozw, membar. § 26:67 Toh kanag, bezán tok kanag.