12
Ryákáriay homir
(Mattá 10:26–27)
1 Hamé wahdá hazárán mardom mocch but. Harkas domiá lagat kanán at. Issáyá sajjahénán pésar gón moridán wati habar bongéj kort o gwashti: “Cha Parisiáni homirá ke ryákári o dotal o dopóstiay homir ent, watá dur bedárét, 2 chéá ke hecch choshén chérén chizzé nést ke záher mabit o hecch choshén rázé nést ke zánag mabit. 3 Paméshká, har habaré ke shomá shapay taháriá kortag, róchay rozhnáiá eshkonaga bit o har habaré ke shomá lógay tah o tóki kóthiáni tahá pa halwat kortag, mardom lógáni sará sara kapant o á habaray járá janant.
Matorsét
(Mattá 10:19–20, 28–33; 12:32)
4 Oo mani dóstán! Shomárá gwashán ke cha hamáyán matorsét ke shomay badaná koshta kanant bale cha eshiá géshter hecch korta nakanant. 5 Man shomárá gwashán ke cha kayá betorsét. Cha hamáiá betorsét ke koshagá rand dózahá dawr dayagay wáki o ehtiári hast. Haw! Man shomárá gwashán ke cha hamáiá betorsét. 6 Panch jengol pa do paysahá* bahá bit. Bale Hodá cha é jengolán yakkéá ham béhayála nabit. 7 Hodáyá shomay saray mudáni hesáb ham gón ent. Gorhá matorsét chéá ke shomay arzesh cha sajjahén jengolán géshter ent.
8 Man shomárá gwashán ke harkas ke mardománi démá mani gwáhiá dant, Ensánay Chokk Hodáay préshtagáni démá áiay gwáhiá dant o 9 harkas ke mardománi démá mani gwáhiá nadant, man Hodáay préshtagáni démá áiay gwáhiá nadayán. 10 Hamé dhawlá, agan kasé Ensánay Chokkay helápá habaré bekant pahell kanaga bit, bale harkas ke Pákén Ruhay bárawá kopr bekant, á bakshaga nabit.
11 Wahdé mardom shomárá gerant o kanisahána barant o hákem o hokumatáni démá pésha kanant, paréshán mabét ke pa wati démpániá† ché begwashén, 12 chéá ke Pákén Ruh shomárá hamá wahdá wat sója dant ke ché begwashét.”
Nádánén zemindáray mesál
13 Cha mardománi mocchiá, yakkéá gón áiá gwasht: “Oo ostád! Mani brátá begwash ke cha petay mirásá mani bahrá begisshénit o bedant.” 14 Issáyá passaw dát: “Oo mard! Kassá maná shomay kázi o dáwar nakortag.” 15 Padá gón mardomán gwashti: “Hozzhár bét! Watá cha har dhawlén tamáh o lálechá dur bedárét, chéá ke mál o dawlatay zyádahi ensánay zenday maksad o morád naent.”
16 Mesálé dát o gwashti: “Sérén zemindáré hastat ke áiá cha wati dhagárán bázén kesháré raset. 17 Nun wati delá gwashti: ‘Ché bekanán? Maná pa esháni ambár kanagá jágah nést.’ 18 Padá gwashti: ‘Nun zánán ché bekanán. Wati ambárána karóján‡ o esháni jágahá masterén ambára bandán o wati sajjahén dán o chizzán hamódá ambára kanán. 19 Padá gón wata gwashán: “Taw pa báz sálá mazanén málé mocch kortag. Nun ásudag bay, wassh bwar o benósh o gal bay!” ’ 20 Bale Hodáyá gwasht: ‘Oo nádán! Hamé shapay jendá cha taw geraga bit, gorhá tai é mocch kortagén mál o melkat kaiga bant?’
21 Esh ent hamá mardomay ásar o ákebat ke pa wat mál ambára kant bale Hodáay gwará hastómand naent.”
Ásudagén zend
(Mattá 6:25–33)
22 Issáyá gón moridán gwasht: “Paméshká shomárá gwashán ke pa wati zendá paréshán mabét ke ché bwarén, na pa wati badaná ke ché bepóshén. 23 Chéá ke zend cha waráká o badan cha pósháká géshtera karzit. 24 Gwarágán bechárét, na keshant o na ronant o na bán§ o ambáresh hast. Bale angat Hodá áyán róziga dant. Shomay arzesh cha morgán báz géshter ent. 25 Hechkas pa pegr o parésháni wati zenday róchán damáné ham gésh korta nakant.* 26 Agan shomá inchokén kasánén káré korta nakanét, gorhá chéá zenday dega chizzáni bárawá watá paréshána kanét?
27 Oo kambáwarán! Gol o polláni némagá delgósh kanét ke chón rost o rodóma kanant. Na zahmaté kasshant o na résant o gwapant, bale man shomárá gwashán ke Solaymáná gón wati mazanén shán o shawkatá é polláni dhawlén póshák gwará nabutag. 28 Wahdé Hodá gyábánay káhán ke maróchi hastant o bándá taruná sóchaga bant, chó brahdára kant, gorhá shomárá che paymá sharterén pósháka nadant? 29 Paméshká wati sarjamén delgóshá ward o nóshay némagá makanét o é chizzáni barawá paréshán mabét. 30 Donyáay hodánábáwarén mardom é sajjahén chizzáni randá tachant, bale shomay ásmáni Peta zánt ke shomárá é chizz pakár ant. 31 Hodáay bádsháhiay shóházá bebét, é sajjahén wat shomárá dayaga bant.
32 Oo mani kasánokén rombay mardomán! Matorsét, chéá ke shomay ásmáni Petay razá o wáhag hamesh ent ke bádsháhiá shomárá bedant. 33 Wati mál o melkatá bahá kanét o nézgáráni sará bahr kanét. Pa wat anchén zarturag addh bekanét ke hechbar kwahna nabant, ásmáná anchén ganjé ambár bekanét ke na halása bit, na dozzéi áiay nazzikká kayt o na warók o ramézia† warant. 34 Parchá ke hamódá ke shomay mál ent, shomay del ham hamódá bit.
Pa Issáay per tarragá tayár bebét
(Mattá 24:42–51)
35 Lánká bebandét o wati cherágá rók bedárét. 36 Hamá hezmatkáráni paymá bebét ke wati wájahay rahchár ant ke kadén cha sur o árósay shádehán pera tarrit o anchosh ke kayt o darwázagá thokkit, á darwázagá pa áiá pacha kanant. 37 Bahtáwar ant hamá hezmatkár ke áyáni wájaha kayt o gendit ke ágah o hozzhár ant. Man shomárá rásténa gwashán, áyáni wájahay jend pa áyáni hezmatá lánka bandit, áyána nádénit o warag démá dant. 38 Bahtáwar ant hamá hezmatkár ke agan áyáni wájah shapay domi yá sayomi pásá ham byayt, gendit ke ágah ant. 39 Shomá sharra zánét, agan lógay hodábondá bezántén dozz kojám wahdá kayt, gorhá áiá hechbar dozz wati lógay janagá naeshtagat. 40 Hamé paymá tayár bebét, chéá ke Ensánay Chokk anchén wahdéá kayt ke shomá áiay entezár o wadárá nabét.”
41 Petrosá gwasht: “Oo Hodáwand! É mesál taw pa má áwort yá pa sajjahénán?” 42 Hodáwandén Issáyá gwasht: “Amánatdár o dánáén kármaster hamá ent ke wájah áiá wati é dega sajjahén hezmatkáráni master bekant tánke áyán pa wahd ward o warák bedant. 43 Bahtáwar ent hamá hezmatkár ke wahdé wájaha kayt, áiá hamá káráni sará gendit. 44 Shomárá rásténa gwashán, wájah hamá hezmatkárá wati sajjahén mál o hastiay kármastera kant.
45 Bale agan hamá kármaster wati delá begwashit: ‘Angat mani wájahay áyagá báz wahd hast’ o paméshká wati hamkárén golám o móledán latth o kotth bekant, ward o nóshá dazgatth bebit o malár o hanósh bebit. 46 Áiay wájah anchén róch o sáhatéá kayt o rasit ke á nazánt o wadárá naent. Gorhá wájah áiá sharriay sará latth o kottha kant o nábáwaráni nyámá dawra dant.
47 Á hezmatkár ke wati wájahay wáhag o razáyá zánt, bale angat áiay wáhagay sará amal kanagá watá tayára nakant, sakk lattha wárt. 48 Bale hamá ke pa názánti anchén radé jant ke latth o kotthay sezáwár bebit, kamter lattha wárt. Chéá ke cha masterén mansabdárá‡ géshter jost o porsa bit o kaséá ke géshter zemmawári dayag butag, cha áiá géshter hesáb geraga bit.
Issáay randgiri
(Mattá 10:34–36)
49 Man átkagán ke donyáyá ásé rók bekanán. Drégatá é wahdi á ás rók butén. 50 Bale cha áiá pésar, maná pákshódié zalurat ent,§ ke tánke é kár sarjam nabutag sakk paréshán o bétáhir* án. 51 Shomá gomána kanét man átkagán ke donyáyá sohl o émeni byárán? Na, shomárá gwashán ke man sest o séday áragá átkagán. 52 Cha é damáná o rand, yakk lógéay panchén mardománi nyámá nátepákia kapit, say doay helápá o do sayay helápá bit. 53 Pet chokkay helápa bit o chokk petay, mát jenekkay helápa bit o jenekk mátay, wassig nesháray helápa bit o neshár wassigay.”
Zamánagay zánag
(Mattá 5:25–26; 16:2–3)
54 Gorhá Issáyá gón mardomán gwasht: “Wahdé shomá gendét ke rónenday némagá jambaréá bastag, hamá damáná gwashét ke sakk hawra gwárit o hawr ham bit. 55 Wahdé cha jonubá gwáta kasshit, gwashét ke maróchi garm o lewára bit o hamé dhawlá ham bit. 56 Oo doru o dopóstén mardomán! Wahdé shomá zemin o ásmánay neshánián máná korta kanét, gorhá chón annugén zamánagay neshánián máná korta nakanét?
57 Shomá parchá wat paysalaha nakanét ke kojám chizz rást ent? 58 Wahdé gón wati daynkárá hakdiwáná† raway, johd kan ráhá gón áiá sohl o saláh bekanay. Chó mabit ke tará káziay kerrá bebárt o á tará sepáhigay dastá bedant o sepáhig tará zendáná bebárt o band bekant. 59 Tará gwashán, tán wahdé ke taw zarráni goddhi‡ pai o paysahá porr makanay, cha ódá ázáta nabay.”
* 12:6 Asligén Yunáni nebeshtánk gwashit: “do asariun.” Asariun á zamánagá kamnehádén zarré at. † 12:11 Démpáni, bezán wati rakkénagay johd, Arabi o Pársiá “defá'”. ‡ 12:18 Karójag, bezán harójag, addh kortagén chizzéay próshag. § 12:24 Bán, bezán kóthi, kamrah, óták. * 12:25 Yá: wati báládá yakk dasté borzter korta nakant. † 12:33 Warók o raméz, bezán gwandhén kerm o lullok ke dár o poccha wárt. ‡ 12:48 Mansabdár, bezán káréay zemmawár, ogdahdár. § 12:50 Issáay máná wati mark ent. * 12:50 Bétáhir, bezán náárám, békarár. † 12:58 Hakdiwán, bezán ámidges, dádgáh. ‡ 12:59 Goddhi, bezán áheri.