7
Estipánay trán
1 Masterén dini péshwáyá cha Estipáná jost kort: “Bárén, é tohmat rást ant?” 2 Estipáná passaw dát: “Oo pet o brátán! Delgósh kanét:
Ebráhémay bárawá
Porshawkatén Hodá, hamá wahdá may bonpirok Ebráhémay démá záher but ke á angat Baynolnahrayná at o Háráná jahmenend nabutagat. 3 Gón áiá gwashti: ‘Wati sardhagár o ráj o kawmá bell o hamá molká beraw ke man tará péshia dárán.’ 4 Áiá Kaldániáni molk yalah dát o Háráná shot. Cha petay marká o rand, Hodáyá á cha ódá hamé molká áwort ke annun shomá neshtagét. 5 Edá, Hodáyá áiárá hecch mirás o melkat nadát, yakk bechillé zemini ham nadát, bale labzi kort ke áiay nasl o padréch é sardhagáray hodábonda* bit. Hodáyá é habar hamá wahdá kort ke Ebráhémá angat chokk néstat. 6 Gón áiá chosh gwashti: ‘Tai chokk o óbádag anchén molkéá ke áyáni watig naent, darámad o bégánaga bant o tán chár sad sálá, degaráni chérdastiá golám o béezzat kanaga bant.’ 7 Chosh ham gwashti: ‘Hamá kawm ke áyán wati golám o chérdasta kant, man áyán sezá dayán. Padá cha á molká dara káyant o hamé jágahá maná parastesha kanant.’ 8 Hodáyá gón Ebráhémá ahd o karáré bast ke áiay nesháni mardénchokkáni sonnat kanag ent. Paméshká, wahdé Ebráhémá Esákén chokk but, hashtomi róchá sonnati kort. Hamé dhawlá Esáká wati chokk Ákub o Ákubá wati dwázdahén chokk, ke may kawmay kabilaháni bonpirok ant, sonnat kortant.
Issopay bárawá
9 Ákubay chokk, gón wati brátén Issopá pa hasadd o konnat kaptant. Brátán Issop goláméay dhawlá bahá kort o Mesrá barag but, bale Hodá Issopay hamráh at o 10 cha sajjahén sakki o sórián rakkénti. Hodáyá á, haminchok láheki o zánt o zánag dát ke Mesray bádsháh, Perawnay mehr o ehtebári pa wat katthet† o Perawná á wati sarjamén molk o melkatay kármaster kort. 11 Randá sajjahén Mesr o Kanháná dhokkálé‡ kapt ke cha áiá mardomán mazanén sakki o sóri raset o may pet o pirénán hecch ward o waráké nabut. 12 Wahdé Ákubá zánt ke Mesrá dán o gandoma rasit, may pet o piroki awali bará pa ward o warákay gerag o áragá hamódá ráh dátant. 13 Á, domi randá ham Mesrá shotant o é randá Issopá watá gón wati brátán paddar o pajjárók kort. Perawn ham Issopay kawm o kothomay bárawá sahig but. 14 Gorhá Issopá pa wati pet Ákubá kolaw ráh dát ke á gón wati sarjamén kahól§ o hándáná ke haptád o panch mardom atant, beladdhit o Mesrá byayt. 15 É dhawlá, Ákub Mesrá shot o hamódá á o may pet o pirok bérán butant. 16 Áyáni jón cha ódá árag o Shekémay shahrá, hamá kabrá kall kanag butant ke Ebráhémá cha Hámóray chokkán pa chizzé zarrá bahá geptagat.
17 Wahdé gón Ebráhémá, Hodáay dátagén kawlay sarjam bayagay wahd nazzikk but, Mesrá may mardom báz géshter butant. 18 Á wahdá, Mesray bádsháh degaré but o Issopay bárawá hecchi nazánt. 19 Áiá may kawm rad dát o répént, may pirénáni sará báz zolm o zóráki perrént o hojj kortant ke wati nonnokén chokkán, cha lógán dhanná dawr bedayant ke bemerant.
Mussáyá beger tán Solaymáná
20 Hamé wahdá, Mussá pédá but. Á báz sharrang o dhawldárén chokké at. Tán say máhá wati pet o mátay lógá rost o rodómi kort. 21 Wahdé dhanná éresh kort, Mesray bádsháh Perawnay jenekká zort o wati jenday chokkay dhawlá ródént o mazan kort. 22 Mussáyá Mesriáni sajjahén zánt o zántkári dar bort o pa kerdár o goptárá twánmandén mardé but.
23 Chell sáli ke but, é pegr o hayálá kapt ke gón wati Bani Esráili brátán gendok bekant. 24 Wahdé disti cha áyán yakkéay sará, Mesrié zóráki kanagá ent, Esráiliay démpánii* kort o béray geragá, á Mesrii jat o kosht. 25 Mussáyá wati delá anchosh hayál kort ke áiay Esráili brát balkén sarpad bebant ke pa áyáni rakkénagá, Hodá áiá kár bandagá ent, bale Esráili sarpad nabutant.
26 É dega róchá anágat, áiá do Esráili watmánwatá merh o jangá dist. Mussá pa áyáni gisshénag o tepák kanagá démá kenzet o gwashti: ‘Oo mardán! Shomá watbrát ét, chéá yakdegará táwánbára kanét?!’ 27 Bale hamá ke wati hammolkiay sará zóráki kanagá at, Mussái yakk némagé télánk dát o gwashti: ‘Tará kayá may sará hákem o kázi kortag? 28 Bárén, hamá dhawlá ke taw zi á Mesri kosht, mani koshagá ham lákártaget?’ 29 Gón é habaray eshkonagá, Mussá cha á molká dar átk o Midyánay sardhagárá darándhéh† but. Hamódá áiá do mardénchokk but.
30 Chell sálá rand, Sináay kóhay gyábáná, préshtagé bon geptagén dhólokéay‡ ásay shahmáni tahá pa Mussáyá paddar but. 31 Cha é nedáragay§ gendagá, Mussá hayrán o habakkah mant. Wahdé pa eshiay géshter cháragá nazzikter shot, Hodáwanday tawári é dhawlá eshkot: 32 ‘Man tai pet o pirok Ebráhém, Esák o Ákubay Hodá án.’ Mussá cha torsá larzagá lagget o áiá tahm o joryat nakort á némagá bechárit. 33 Hodáwandá gwasht: ‘Wati swásán dar kan, é jágah ke taw óshtátagay, pákén jágahé. 34 Man Mesray sardhagárá wati mardománi sakki o sóri distagant, áyáni peryát o zári eshkotagant, pa áyáni rakkénag o ázát kanagá ér átkagán. Byá, nun man tará padá Mesrá rawána dayán.’
35 Esráilián Mussá namannetagat o gwashtagatesh: ‘Tará kayá may sará hákem o kázi kortag?’ Nun Hodáyá hamá Mussá bon geptagén dhólokay boná préshtagé pésh dásht. É dhawlá, áyáni hákem o rakkénók kort o Mesrá ráhi dát. 36 Hamá at ke cha Mesrá Esráiliáni dar áyagay rahshón but. Hamáiá, Mesr o Sohrzeray* tayábá† o tán chell sálá gyábánán mójezah o ajabbatén nesháni pésha dásht. 37 Hamé Mussá at ke gón Bani Esráilián gwashti: ‘Hodá cha shomay brátáni nyámá pa shomá, mani dhawlén paygambaré gechéna kant.’‡ 38 É hamá Mussá at ke gón préshtagá hór, may pet o pirokáni mocchiá gyábáná gón at. Préshtagá Sináay kóhay sará gón áiá trán kort o Mussáyá hamódá Hodáay zend bakshókén habar geptant tán áyán pa má sar bekant.
39 Bale may pet o pirok, pa Mussáay mannagá razá naatant. Cha áiá poshtesh kort o namannet o delesh pa Mesrá bast. 40 Áyán, gón Háruná gwasht: ‘Pa má anchén hodá besách ke may rahbariá bekanant. É Mussá, ke márá cha Mesrá dar áyagay ráhi pésh dáshtag, áiá ché butag, má nazánén.’ 41 Áyán gwaskpaymén yakk boté jórh kort o pa wati jórh kortagén botay sharapá, korbánig o shádehi o shádkámi kort. 42 Bale Hodáyá wati dém cha áyán tarrént o yalah dátant, bell ke nun máh o róch o estárán parastesh bekanant, hamá dhawlá ke Nabiáni Ketábán nebeshtah ent: ‘Oo Esráilián! Shomá tán chell sálá mán gyábánán pa man hayrát o korbánig kortagat? 43 Na! Shomá “Molukay tambu”§ o wati hodá “Ripánay estár” baddhá bastagant, hamá bot ke shomá pa parasteshá addh kortagatant. Paméshká man shomárá cha Bábelay sardhagárá hamá dastá, jaláwatan o darándhéha kanán.’
44 Gyábáná ‘Sháhediay tambu’* may pet o pirokán gón at o hamá paymá addh kanag butagat ke Hodáyá Mussá sój dátagat, bezán hamá nemunahay dhawlá ke áiá distagat. 45 É hamá tambu at ke may pirénán cha wati bonpirokán rasetagat o Yusháay kamáshi o sarókiá, may pet o pirokán gón wat hamá wahdá áwort ke é molkesh gept o Hodáyá á dega kawm áyáni chammáni démá galléntant o tán Dáuday wahdá, á tambu hamé molká at. 46 Dáudá, Hodáay wasshén wáhag o rahmat gón at o lótheti pa Ákubay Hodáyá jágah o hankéné addh bekant, 47 bale é Solaymán at ke pa Hodáyá lógé addhi kort. 48 Albat, borzén arshay Hodá baniádamay addh kortagén lógán jágaha nakant, anchosh ke nabiá gwashtag: 49 ‘Hodáwanda gwashit:
“Ásmán mani taht ent o
zemin mani pádáni chéray padag,
shomá pa man che paymén lógé addh korta kanét
yá ke mani árámjáh kojá bit?
50 É sajjahén mani wati dastay addh kortagén naant” ’ †
Estipánay goddhi habar
51 Oo sarkassh o mánmayátkén‡ mardomán! Shomay del o gósh sonnat kanag nabutagant.§ Wati pet o pirénáni dhawlá, shomá ham modám Hodáay Pákén Ruhay helápá óshtét. 52 Kojám paygambar shomay pet o pirénán ázár nadátag? Shomay pet o pirénán tantaná hamá paygambar ham koshtant ke áyán á ‘Pák o Nékénay’ áyagay péshgói kortagat. Nun shomá áiay jenday dróhók* o hónig ét. 53 Shomá hamá ét ke préshtagán pa shomá Sharyat áwort, bale hechbar namannet o Sharyatay sará káró nakort.”
Estipánay sengsár kanag
54 Gón Estipánay habaráni eshkonagá, á sakk zahr geptant o pa áiá dantán gadróshagá laggetant. 55 Bale Estipáná, ke cha Hodáay Pákén Ruhá sarréch at, ásmánay némagá cháret, gón Hodáay shán o shawkatay gendagá, Issái dist ke Hodáay rástén némagá óshtátag. 56 Gwashti: “Ásmáná pach gendagá án o Ensánay Chokk,† Hodáay rástén némagá óshtátag.” 57 Áyán gón é habaráni eshkonagá, wati gósh band kortant o kukkáresh kort. Randá, sajjahén hamshawr butant o Estipánay sará hamlah o oroshesh‡ bort. 58 Kasshán kanán, cha shahrá dhann, dar kort o sengsár kanagesh bendát kort. Hamá mardomán ke áiay sará drógén sháhedi dátagat, wati shál o kabáh§ cha gwará dar kort o Shául námén mardéay kerrá ér kortant. 59 Hamá wahdá ke Estipáná sengsár kanagá atant, Estipán dwá kanáná gwashagá at: “Oo Hodáwandén Issá! Pa mani nadrigén sáhay zuragá razámand bátay.” 60 Randá, Estipán kóndhán kapt o pa borztawári gwashti: “Oo Hodáwand! Eshán pa é gonáhá mayárbár makan.” Gón hamé habaráni gwashagá, sáhi dát.
* 7:5 Hodábond, bezán wájah, wáhond, málek, sáheb. † 7:10 Katthag, bezán nap o sutt kanag, dastá árag. ‡ 7:11 Dhokkál, bezán kaht, hoshksáli. § 7:14 Kahól, bezán hánwár, hánwádah (yak lógéay nánwár). * 7:24 Démpáni, bezán wati rakkénagay johd. Arabi o Pársiá “defá'”. † 7:29 Darándhéh, bezán jaláwatan. ‡ 7:30 Dhólok, bezán gyábáni konthagi jarré. § 7:31 Nedárag, bezán sayl, tamáshá. * 7:36 Sohrzer hamá jágah ent ke wahdé Esráili cha Mesrá dar átkant, áyáni démá daryá at o poshtá Perawnay lashkar pédák at. Hodáyá pa áyáni rakkénagá hamé jágahá daryá hoshk kort o ráh pach kort (Darraw 13:17–15:21). Bázén zántkáré gwashit ke maróchigén Suéz Kánálay nazzikká ent. † 7:36 Tayáb, bezán daryáay kerr, sáhel. ‡ 7:37 Mussáay Wáz 18:15. § 7:43 Tambu, bezán haymah, gedán. * 7:44 Sháhediay tambu, gedáné at ke Bani Esráilián Mussáay zamánagá gón Hodáay hokmá jórhéntagat o hamódá Hodáesh parastesh kortag. † 7:50 Eshayá Nabiay Ketáb 66:2. ‡ 7:51 Mánmayátk, bezán hamá ke kassá namannit. § 7:51 Edá sonnat kanagay máná ruháni ent, bezán pa á mardomán kármarz kanaga bit ke Hodáay habarána nazurant. * 7:52 Dróhók, bezán hamá ke wati hamráhá rada dant o bahá kant. † 7:56 Dányál nabiá é pernám pa yakk hastiéá kár bastag ke á cha ásmáná kayt. Issá Masihá é pernám pa wat zortag tán mardom bezánant ke á cha ásmáná átkag o hamá wádah dátagén Masih ent. ‡ 7:57 Orosh, bezán hamlah. § 7:58 Kabáh, bezán jobbah.